252 Ordförandens årsberättelse. 13. V. 1909. 



att däraf blef en Ranuneulus. Och huru olika Stellaria 

 media kan utveckla sig på platser rned olika fuktighets- och 

 insolationsgrader, kan enhvar se i första bästa köksträdgård. 

 Det synes mig vara skäl att insamla talrika exemplar af helt 

 unga plantor af talrika växtarter. Man tror knappt huru ofta 

 exempelvis första örtbladet kan till form och behåring vara 

 olika de närmast följande. Hjärtbladen äro troligen lika litet 

 studerade. 



Med visshet öfverskrider jag min befogenhet och kompe- 

 tens genom att uppställa en mera speciell fråga, men den kan 

 likafullt vara i någon mån upplysande. Månne ej en del af 

 de med särskilda namn betecknade formerna af Batrachmm 

 äro endast s. k. modifikationer, beroende af tillgången på vat- 

 ten? Och måune ej konvergenskaraktärer här lätt missupp- 

 fattas? Experimentellt vunnen kännedom af deras groddplan- 

 tors blad skulle säkert lämna åtminstone någon ledning här- 

 utinnan. Bladformen med skifva är väl uppenbarligen den 

 ursprungliga hos groddplantan, den flikiga formen hos de 

 submersa bladen är åter sekundär. De former, som i fullbildadt 

 skick ha blad blott af det senare slaget, ha möjligen äfven 

 de förra, men blott hos groddplantan; och månne ej dessa un- 

 der odling skulle längre tid bibehållas, ifall plantan hölles 

 växande på allenast fuktig mark? Huruvida dylika exemplar 

 anträffats i vildt tillstånd är mig icke bekant, men troligen 

 skulle de ansetts för systematiskt distinkta former. Problemet 

 återkommer inom andra släkten : Acacia armata har hos grodd- 

 plantan vanliga parbladiga blad, men som äldre allenast phyl- 

 lodier, och acacior finnas som ständigt äro heterophylla. Huru- 

 dana Nymphcea-b\&.åen äro hos groddplantor känner jag icke, 

 men de på det torra växande, fullbildade exemplarens blad äro 

 nog uppräta. 



Frågan om våra groddplantors bladformer*) förtjänar 

 alltså att uppmärksammas äfven hos oss och uti olika delar af 

 landet. Den är i grunden ett morfologiskt spörsmål, men borde 

 såsom lätt tillgänglig för samlare och observatörer vara lockande 



*) Efter det föredraget hölls den 13 maj 1909 har jag blifvit uppmärk- 

 samgjord på det arbete af Nils Sylvén, som ingår i K. Sv. Vet.- Ak. Hdl., 

 Bd. 40, N:o 2, 1906, hvari omständlig litteraturförteckning i ämnet ingår. 



