30 Levandet-, Verijuotikkaan levenemisestä Suomessa. 5. X. 1907. 



hosta tuotuja verijuotikkaita käytetään „Helsingin parturitu- 

 vassa", on R:lle kerrottu. 



Teiskossa iajin sanotaan esiintyvän kahdessa lammessa: 

 Upotusjärvessä ja Kaitajärvessä. E. kertoo paikkakuimalla 

 oUeen muntaraan vauhan 70 vuotiaan eukon, Mato-Pirjon ni- 

 mellä tunnetun, joka 40 vuoden aikana on elättänyt itsensä 

 juotikkaan pyynnillä, Tampereen ja Hämeenlinnan apteekeissa 

 hän sai joka käybettävästä jaotikkaasta 5 tai 6 kopeekkaa. 

 Ylenmääräisen pyynnin tähden juotikkaat kuuluvat hävinneen 

 sukupuuttoon paikkakuunalla. Samoin lehtori Hj. Schulman 

 on miuulle ilmottanut kuulleensa kerrottavan, etta muuan 

 vanha eiikko, joka ei enää ole elossa, usein oH tuonut verijuo- 

 tikkaita Orihveden ja Teiskon rajamailta. Eukko oli pyytä- 

 nyt niitä eräästä lammesta kävelemällä paljain jaloin vedessä, 

 jolloin juotikkaat imeytyivät kiinni jalkoihin. Kertomus tar- 

 kottauee mainittua eukkoa. Sama tiedonantaja ilmottaa minuUe 

 myös saaneensa kuulla, etta Ruovedeliä Soramäen torpan luona 

 olevan suon lampiloissa sanotaan tavattavan verijuotikkaita, 

 joita eräällä vanhalla vaimolla on tapana pyydystellä. 



E.:lle tehtyjen ilmotuksien mukaan laji tavattaneen Orih- 

 vedellä, Längelmäellä, Heinolassa ja Padasjoella. — Yliopiston 

 kokoelmissa on 3 verijuotikasta, jotka G. J. Strömborg kau- 

 van aikaa sitte on ottanut Jämsän Tervalammesta. Nämä övat 

 olleet Prof. E.. Blanchardin Pariisissa määrättävinä, jolle 

 kuuluisalle tutkijalle minulJa useita vuosia sitte oli ilo lähet- 

 tää kokoelman suomalaisia juotikkaita tarkastettaviksi. 



Käydessäni viime kesäkuussa Kuhmoisissa sain knalla, 

 etta eräissä vesissä siellä tavataan verijuotikkaita eli „iilejä", 

 joita kansa hy vin näkyy erottavan tavallisesta hevosjuotikkaasta 

 eli „lapamadosta", Aulastoma fjulo. Eräitten nuorten ystä- 

 vieni välityksellä sain 18 p. kesäkuuta vastaanottaa kaksi elä- 

 vää verijuotikasta, jotka he olivat saaneet Pakomäen puolella 

 eräältä vaimolta, joka näitä kuuluu pyydystelevän. Mainitun 

 henkilön kertomuksen mukaan iilit elävät sellaisissa metsälam- 

 mikoissa ja suosilmissä, joista ei vesi juokseja joihin ei myös 

 ole laskua ja joissa ei ole kaloja. lilejä hän pyytää polke- 

 malla paljain jaloin suorantaan, jolloin iilit lälitevät liikkeelle 

 ja tarttuvat jalkoihin. Myös E.:n matkakertomuksessa sanotaan, 



