90 Magnus Brenner. 



ovala — lansettlika, kortskaftade, de öfre lansettlika eller ägg- 

 rundt lansettlika, småningom mindre, glest smaltandade — 

 helbräddade, styft håriga och sträfbräddade, med eller utan 

 stjärnhår; blomkorgar 1 — 4 i qvast, stundom på grenar från 

 öfre bladvecken, med mer eller mindre förlängda, stjärnludna, 

 stundom långhåriga eller kort glandelhåriga eller glandel- 

 priekiga, upptill fjälliga skaft: holkar mörkgröna, tämligen 

 smala, mer eller mindre stjärnhåriga, kort och tämligen tätt 

 glandelhåriga, med eller utan korta hvita, svartfotade hår, 

 fjäll fåtaliga, korta och breda, merändels trubbiga och hår- 

 spetsade; kantblommor långa och breda, radierande, stift 

 gula; skalfrukter brunröda med gulaktig pensel. — Till utse- 

 endet lik en H. saxifragum, hvarifrån den skiljer sig genom 

 mindre holkar med korta trubbiga fjäll, påminnande om dem 

 hos H. hoglandicum. förekommer den med mycket stjärn- 

 håriga holkar på Högland, på Obnäs bergen i Kyrkslätt samt 

 i Sund på Åland, med obetydhgt eller nästan utan stjärnludd 

 på bergen vid Helsingfors, i JMäntsälä, Andersberg, äfvensom 

 i Lojo, Kaijola. 



var. öbncBsiense. Holkar större, stjärnhåriga, med 

 mer utdragna fjäll och spridda långa hår eller glandelhår. 

 — Kyrkslätt, Obnäs, berg vid Draget. — Från *H. Linde- 

 hergii lätt skild genom sina breda blad och håriga holkar. 



var. Helsingense. Nästan glatt, utan stjärnhår på blaå 

 och holkar. — Helsingfors, på berg i Thölö park. 



10. H. griselliceps. Stjelk 25 — 75 cm., smal men styf, 

 stjärnhårig — nästan glatt, med eller utan glesa eller i synner- 

 het vid den brunaktiga basen täta hvita hår. 1 — 3-bladig, 

 ofta med uppräta, nästan jämnhöga, 1 — 2-bladiga grenar 

 från stjelkbladens eller rotbladens vinklar, stundom ända till 

 6 från samma rot; blad mörkt grågröna, undertill blekare, 

 med afsmalnande, nedlöpande bas, glest och groft uddtan- 

 dade — nästan helbräddade, rotblad 2 — 6 eller vid blomningen 

 bortvissnade, kort- eller långskaftade, bredt eller smalt ellip- 

 tiska eller omvändt äggrunda, trubbiga med udd, — lansett- 

 hka, kortspetsade, glest eller undertill och längs skaftet tätt 

 hvithåriga, stundom undertill stjärnhåriga, stjelkblad mycket 

 kort — oskaftade eller det nedersta långskaftadt, hos den grof- 



