180 Protokoll. 



ren benämnd lohulata, från Strömsby i Kyrkslätt. Äfven de 

 i Universitetels berbarium befintliga formerna med flikiga 

 blad, från Lojo och Larsmo, vore former af suhpilosa. — 

 Då af A. glutinosa den glatta formen måste betraktas såsom 

 den typiska, och äfven hos de håriga formerna årsskotten 

 och bladen emot toppen äro glatta, vore däremot hos A. 

 incana (L.) Willd. de håriga bladen och årsskotten, liksom 

 äfven de spetsiga och hvasst dubbelsågade bladen, det för 

 arten egentligen kännetecknande, jämte det hårigheten här 

 hos de glattare eller gleshåriga formerna tilltoge emot års- 

 skottets spets. Knopparna, hvilka, som kändt, hos A. gluti- 

 nosa äro tämligen långskaftade och klibbiga, vore här mer eller 

 mindre kortskaftade — nästan oskaftade och i början starkt 

 håriga. Senare mot hösten affalla de yttre håriga knopp- 

 fjällen, hvarefter knopparna äro något klibbiga och gleshå- 

 riga. För öfrigt varierade denna art mycket med afseende 

 å såväl bladens form som hårighet, hvarför en mängd va- 

 rieteter här uppställts. Såsom hufvudform med namnet vul- 

 garis hade betraktats en form med spetsiga, hvasst dubbel- 

 sågade, undertill starkt gråludna blad; såsom var. glauca en 

 annan med för öfrigt lika, men undertill blågröna, nästan 

 glatta eller småhåriga blad: som var. borealis en tredje med 

 vanligtvis tämligen små, rundade, tätt småsågade, undertill 

 grönaktiga, småhåriga — nästan glatta blad; som var. vire- 

 scens en med trubbiga, glatta, undertill gröna blad; som var. 

 glahra en med vanligen rundade, fullkomligt glatta, undertill 

 blågröna blad; var. argentata med på båda sidor hvitt filt- 

 ludna blad; var. liirsuta med stora, rundade, oregelbundet 

 bredt trubbsågade, starkt och tätt långhåriga blad; var. siU- 

 rica med för öfrigt lika, men glatta, undertill endast nerv- 

 håriga blad, förutom alla de former, som särskilts på grund 

 af på olika sätt flikade blad. Af dessa nu uppräknade hade, 

 med anledning af att bladen ofta på samma gren variera 

 både till form och hårighet, särskiljandet af de tre först- 

 nämnda formerna varit förknippadt med icke så liten osä- 

 kerhet och individuell fö rgodt finnande. Föredragaren hade 

 genom karaktärer, hemtade, liksom hos A. glutinosa, från 

 de tidigast utvecklade bladen, de s. k. vårbladen, samt från 



