196 Protokoll. 



förorsaka rätt betydlig skada å den växt, hvars blad tjena 

 dem till näring. 



Larven förpuppar sig mot slutet af sommaren och spin- 

 ner omkring sig en tämligen fast, ljus-mörkbrun kokong. Imago 

 framkommer först under hösten något öfver ett år efter för- 

 puppningen. De fuUbildade fjärilarna hos dessa båda former 

 skilja sig endast i ringa grad från hvarandra. I allmänhet 

 är varietelen mera gråaktig, det bågformiga tvärbandet är 

 något mindre skarpt begränsadt, endast något tydligare mar- 

 keradt genom hvita, på sidorna belägna punkter. Utkanten 

 på vingarna är mera hvitgrå och framvingarnas framkant är, 

 i synnerhet mot vingspetsen, hvitaktig, hvilket icke är fallet 

 hos hufvudformen. 



Själfva fjärilen är en ganska stor sällsynthet, hvaremot 

 larven anträffas ofta nog. Då enligt uppgifter, som föredr. er- 

 hållit från flere håll, endast de gulfärgade larverna hafva ob- 

 serverats, ser det ut som om det vore var. Aavasaksw Teich, 

 som, om icke uteslutande, så åtminstone hufvudsakligen är 

 den hos oss rådande formen. 



Den 7 December 1889. 



Doktor A. Osw. Kihlman gjorde följande meddelande 

 om ett besök på Solovetska öarna. 



„Frågan om det skandinaviska florområdets begräns- 

 ning i öster är i sina hufvuddrag redan sedan länge icke 

 mera underkastad diskussion. Visserligen fmnas från hela 

 den nära 20 mil långa sträckan mellan Onega och Hvita haf- 

 vet endast högst ofullständiga uppgifter om vegetationens 

 sammansättning; antages dock i enlighet med den af Norr- 

 lin lemnade utredningen Onega-sjön som gräns i öster, så 

 ligger det i sakens natur att betydande afvikelser från den 

 nu antagna gränshnien längs Vig-floden icke kunna ifråga- 

 komma. Långs denna gränslinies fortsättning norrut finnes 

 emellertid ett viktigt område, den Solovetska arkipelagen, 

 angående hvars möjhga sammanhörighet med Karelska stran- 

 den osäkerhet rådt och fortfarande råder. 



De sparsamma underrättelser om naturförhållandena på 

 dessa öar, som från htteraturen kunna inhemtas, låta näm- 



