84 n. Bergeiidal 



jilltför oriniligt, att eii särlan massa isolerade celler eller cellkluiniiar skulle sä regel- 

 buuclet lagra sig invid Ovidukten ocii sedan träda i förbindelse med deana. 



Ehuru jag icke kau här upptaga tili hehandliiig frägau oni gulstockarnes aii- 

 läggning hos öfriga 'Prikladur. kau jag douk ej uuderlata att päpeka. det Iuima's 

 Asigt helt säkert i väseutlig uiäu livilar pa aualogislut Frau haus föreställniug om 

 förhällaudeua eniellau testes och vasa deferentia. tili hvilka orgau hau ocksä 

 häuvisar. Dei- ansäg hau sig hafva bade eiubryologiska oeh anatomiska skäl tor 

 det antagande, att spcniiat föres iträu testes genoiu parcMikyniet tili de lued öp)»- 

 uingar försedda \'asa del'ereutia. Liksoiu vi nu veta, att detta icke är fallet t'ör de 

 hanliga orgauerua, torde <let vara skäl att uuderkasta deu j)arallela teorieu oui den 

 houliga apparateus delar en förnyad grauskuiug. Det ilr siuit. att de Triklader. 

 hvilka ega uätfonuiga gulstoekai' dcIi gulstockaulag vnl ina kuuna fin-halla sig ät- 

 skilligt olika med UtenpnrKts, meu l'öga saunulikt ma det syuas. att hos deui gul- 

 stockarue skulle ;udäggas utau sauibaud uied deu houliga apparateus öt'riga delar. 

 Funnes ej Wooi>woeths bestämda meddelaude om Flutyocatd, skulle jag varit he- 

 uägeu att helt bestrida ujjjigifterua (lui de sekuudära törbindelserua emellau Ovi- 

 dukten (ich gulstockarur. Atmiustoue syuas uiig de euda afbilduingar, som mig 

 veterligeu hittills publicerats öfver dcssa tiug. uemligeu Iijimas. knajjitt tillräckligt 

 bestyrka haus teori. At bans Figg. (i, 7, 1() och U (S4 Tat'. XXI) skulle jag .sna- 

 rast vilja sluta tili eu ät'veu hos de formerua beKutlig urspruuglig t'örbiudelse mei- 

 lau Ovidukt och gulstuckar. Hos Poii/rcJis bar jag dessutitui sett gauska unga 

 stadiei-. hvilka markvanligt likna de iiu bcskritna bilderua trau Uteriporus. 



De mogna gulstockarnes struktur. Till sist mä vi cgna uägra ord ät de tar- 

 diga gulstockarnes bygguad. 1 alluiauhet utbildas alla cellerna i eu lob temligen 

 samtiiligt tili korurika guiceller. Htmed kauten kuuua dock eustaka suiä celler 

 med Huk(jrnigt eller homngeut plasma lauge kvarstä. 1 motsats tili ovarici tyckas 

 här alla cellerna utdauas tili guiceller. sa att ingeu mellanliggande stödjesnbstaus 

 kau jiävisas. Att de uedre cellerna scuare iulagra koru. bar jag redan torut med- 

 delat. (yelleruas form är lullkoudigt regellös oclr synes helt och hallet bero pÄ 

 tryckförhällaudeu. Nägra äro ruiidade tili polygouala. meu lika ofta äro ile band- 

 fonniga. De ofrc periferiska cellerna ligga ej sällan mantelt'ormigt ötver de undre. 

 Äfven om icke uagon sa skarp griinsmeinhran utbildas vid gnlstookai'ue som viil 

 ovarici, är dock den omgit'vau<le vät'uadeu nägot förtätad, .sa att grausen är syu 

 nerligen tydlig emellau denna och gulstockarue. Oellgränser Irauiträda med ovanlig 

 skärpa. och stundoiu hafva cellei'ua nägot ätskilts fräu hvaraudra. ett t'örhällaude, 

 som här äfveu l'ramträiler ä subliuiat)ire])arat. der öfriga organers celler ofta iiog 

 äro skarpt hoptryckta. sä att cellgränser svärligeu kunua iakttagas. Vid korubild 

 ningen bibehälles plasmat omkring käruan tinkoruigt. längt scdau audra delar at 

 cellen visa füllt utbildade slora koru. Käinau. som i yugrc stadier upptog större 

 delen at oelleus utryuune. är uu helt lilcu. /. er. kärnau med diagonaler at H och 

 ö Mik. uuder i^et cellen liar .sädaua af 4.') och ?,h Mik:s längd. Pä grnud af cel- 

 lenias vtterst vexlande form blifva äfveu matten mvcket olika. .Sä visar en när- 



