2 P. Bergenrtal. 



ämue tili behandlino; berur dois pä ämiiets temligeu stora iiitresse dels ock derpä, 

 att nägra senare publikationer öfver Trikladerna beröra frägor, som kunna i högre 

 eller ringare grad vimia belysiiing frän Ufenporns. Särskildt bar jag ocksä härtill 

 föraiilcdts af Hallez' yttrandf (Üo s. 70) vid bebandlingtMi af Uferiporns: «Avant 

 de trancher ia (|uestion de .savoir si ce gcin-e doit ctre conserve ou si Uteri porus 

 vulgaris doit rentrer dans lo genre Procerodes. il convient d'attendre la pui)lication 

 du travail coinplet de Bkugkuual». Att slägtet Uteriponis aldrig kan äterinträda i 

 Procerodes, torde utan ringaste tvekan blit'va klai't för hvarje läsare al' denna al- 

 handling. 



Hafstrikladerna äro äiinu tämligen föga kända. Kburu (lera ai-boten |)ä senare 

 tid framkonmiit öfver Turbellarier, bar denua afdelning af dem endast obetydligt 

 berörts. Utoin O. Schmidt's redan skäligen gatula arbete ((i2) liafva vi endast 

 Lang's i inängt och mycket grimdläggande arbete öfver (runda siymf.ntafa {Sl) samt 

 IiJiMAS (H7) och Wendts (8t)) nieddelanden öfver en densamnia ganska iiäi'a stä- 

 ende art Giinda Ulvcp (sp. Orsted). Lägges härtill de korta notiser. som af mig i 

 90 samt 92 a oeb b meddelats om sistnämnda art samt oni Utrrijiorus, torde den 

 literatur, som berör byggnaden lios fritt lefvande bafstriklader vara genomgängen. 

 V. Geafp bar (79) i m^'cket sammanträngd form meddolat nägra resultat af sina 

 studier öfver den parasitiska Planaria Linmli^). 



En sammanföraude systematisk öfversigt öfver Trikladerna bar jiä senare tider 

 endast lemnats af Hallez i bans nyss citerade Gatalogue. Han delar der Trikla- 

 derna i 3 triijus nämligen: Marirola, Paludicola och Terncola. Hans diagnos für 

 de marieola Trikladerna lyder: 'i'riclailes marins. Rameaux des branches intestina- 

 les peu ramilies, parfois simplement lobes. Bouche situee franchement dans la 

 seconde moitie du corps (excepte Bdel/oiiraJ ( 'orps deprime. Uterus situe en arriere 

 de l'orifice genital (sauf, peutetre OtopJana). Hallez fördelar omkring 20 kända 

 arter pä 5 slägten. Han anscr de marieola trikladerna vara de urspruiigligare, ur 

 hvilka de terricola ander förmedling af de paludicola hafva utvecklats. De mari- 

 eola stamformerna utgöra ett ganska ringa autal i förhällande tili sina descendenter, 

 ty af paludicola arter känna vi ungefärligen dubbelt sä mänga, ocii antalet kända 

 terrestra arter bar pä senaste tiden tillvuxit sä ansenligt, att de redan torde icke 

 obetydligt öfverstiga 100. Till frägan oni de marieola och paludicola formernas in- 

 bördes ställuing fä vi, sedan den noggrannare redogörelsen för U/eripori byggnad 

 blifvit framlagd. en mycket uaturlig anleduing att äterkomma. 



Innan jag öfvergär tili framställuingen af byggnaden. torde vi dock böra nä- 

 got sysselsätta oss med de i demia afbandling behandlade arternas benämning och 

 söka irtreda dessa trikladers nomenklatur, hvarmed vi visserligen inkomma pä ett 

 omräde, der uägot utrymme ännu ttnnes för godtycket. 



') Öfver hithörande parasiter har ocksii Wheeler nyligeii (94) framlagt en intressant Studie. 

 Detta arbete har emellertid först helt nyss blifvit mig tillgängligt, oeb tili detsaniraa bar jag der 

 före tili stör del mäst i senare tillägg hänvisa. Gieaeds och Veeeii.ls notiser derom innehälla 

 knappast nägot nytt om deras byggnad. 



