StinliiT iifviT Tiirliclliirii'r, 4-1 



hilurcii llcis (riimlii rirrf. ilci- |iciiis ;ir i::;uisl<;i kdit. komnii'i' dcrlVire dcss vciitrala 

 änds])ets att lit;'^a nJira midteii af kro|i|K'us hr)j<la\rl. Afstäudet t'räii )K'iiiss|)Ptsen 

 tili veutrala kro])ps_vtaii \\\^ür 2;")0 Mik (djurets tjockick ")()()). M(>.st iiH;i<;snud frän 

 dortiiihi ytau iir iieiiisaiisvällningen ho« Uferiporus, der at'.stiindet dem euiellaii upp- 

 gär stundoni ända tili HHi Mik; lios diu sä betvdligl högre G. Viva- iitgcir samma 

 afstaiid niukriiii;- 40 Mik. nch hos G. i-eg)iient(ita, soiii dock afveii sjch' ar tictydiigt 

 lägre, tijunkor det iied tili IT a l!^ Mik, Läiigdcii af hfla [)eiiis utgür hus G. IJlvcc 

 2S(), hos G. soffwenlald 17;')-1SI) och hos Utrriponiii oinkring 200 Mik. Särskildt 

 hos Uferiporus inüter det stiindotn rätt stora svärigheter att fastställa iiägou bestäiiid 

 gräns cinellaii den dorsala |iciiisaiisvällningcn och det oiugifvaiidet pai'ciikyinet. 



1 hasalaiisväiliiiugeii inkoiiuiier, säsom vi t'ürut seit, fräii hvardera sidaii ett 

 vas dolcruiis; hos G. sv(i»icnfata sainiiiansmälta bäda oniedelbart med hvaniiidra vid 

 rd ä tig. 23 tili cn \idgad gäng. hvilkens epitel tili alla delar öfverensstämnicf med 

 detsamiiia i tTn-egaeudc dciai' af vasa det'erentia. Lniigre ned sinahiai' kaiuileii, i 

 iivai-s lumeii def icke kaii hemiirkas nägou spermamassa ; samtidigt blir ejjitelet 

 högre. och cellgranser framträda här och der rätt tydligt. Efter ett kort styeke l)lir 

 liimeii äterigeii vidare. I detsainma iiineslutes visserligeu ej sperraa raeu i stallet 

 sekret t'räii jteuiskortlarne, hvilkas utföringsgäiigar ocksä i riklig mäiigd genom- 

 tränga det nägot lägre epitelet. hvars celler derigenom ganska tydligt särskiljas. I 

 flerlalet af de.s.sa peniskaiialens epitelceller framträda cellkärnoriia med .stör tydlighet. 



Hos G. Flri7' sammaiismälta ej de bäda vasa deferentia omeilelbart iitaii büja 

 t'örst bägi'orniigt iicdät och iiiiiiyiuia i cii med dem tili byggnaden olikartad kaual. 

 som alltsä begyniiei- icke obetydligt ofvauom det stalle, der jieiiis blir tri frän 

 den omgifvande väfnaden Hos ütertporus liöja de bäda vasa deferentia pä samma 

 satt baglormigt tillsaunnans. nien de fortsätta sedermera ett betydiigt styeke i lod- 

 i'ät rigtning omedelbart intill hvarandra och genom.sätta härunder ej blott den öfre. 

 med omgifvande vät'nad sanunaiihängande delen af penis ntan tränga längt 

 ned i det fria partiet af densamme. innan de iiunynna i en gemen- 

 sam hälighet. som niotsvarar peniskanalen hos öfriga triklader. 

 Här liafva vi alltsä cti väsentlig olikhet emellan häligheteii i j)enis' )iroximala och 

 distala hälft. 



Hos de üfriga hafstrikladerna. som tlock icke äro tillräckligt noggrannt kända, 

 synes enligt <). Schmidts afbiidningar (62, Taf. 11 och IH) ictke nägot dylikt före- 

 komma 'v Hos en s(itvattensplanarie. Polyrelis carniito, skulle visserligen enligt 



' Oft Uli'.' viil nc-clskiit\:uiclcl :if ipfv;iiist;U'ii(lc ulif k:iiit;i sl:ii;tel Si/ncoelidiitm synes förete 

 «■tt :iuiiu ('f;eii(l(iiiilif;iire forhällaiide lin ['trriporiis. Per i,'ä clc siiiala aiulstycK'ena af vasa lieferen- 

 tia skilda frÄn hvaianilra sienoni heia penis. <Tliis iJelieate ejaeulatory diiets wuieii towariis their 

 tips and upeii liy disi'iete iistia very near the uriliee nf the penis. Tliere is, therefore, n(j un- 

 paired cjueulatory diict in Si/nrai-liitium as in inany otlier 'l'iieladsi . Wiikki.ku 94 s. \^l . Hos 

 rfn-i/xiius sträi-ka si;_' vi.-is('rlis.'en de parisia duetiis ejaenlalmii ovanligt lAn.i;t n^d i penis, meii der 

 tinnes duek en aanska val utvecklad oparii: peniskanal. l)ä Wiikei.bk talar oni 'oritiee of the 

 penis> mäste der ju väl amlock iifven Iios Si/nioelitlium linnas nftgon kanal, ehuni den sannoHkt 

 enda»t tjenar für utforande af körtlarncH aekret. 



