Stil. Her 'il'vn ■riirlirll.-uiiT, I'Ö 



jilldolos ut ciii'ii liasaliiiciiihi'aiu'u. I )(ick toi'ekdiiiiinT sädaiit -~ cliiiru ainiu i riiiga 

 utsträckiiin^ — ä den serie, fräii livilkeii l''ig. öii atcrj^ifver ett snitt. Da komina 

 ilfveii känioriia att allmännare (iiii<;ifvas af stärkt vakuoliseradt eller koriifyldt 

 plasnia. l>c blifva liiM'vid föräiuiradc. Den ruiuladc ellcr ovala formen uti)vtes luot 

 polygonal cller staüik. [iändcrna Mifva njenmare. och loruiayan att inlagra färg- 

 ännu' syne.s väsentligen niinskas. Sainiolikt konnna alltsä tili sist äfviMi en del af 

 eller alla kärnorua att jenite |)lasniat loriindras. Fig. 30 visar cn utci'us. der korn- 

 liiliiningen ej tir sä riklig, ehuru vaknoliseringen af pjasiiiat hunnil ganska längt. 

 Mail kan sahnida i nternsepitelet ganska tydligt följa. haru dct nornialt hyggda 

 plasiiial \akuoliseras, ocli Iiihmi di- i \'aknoli'iiia liggandc plasinakhniiparut' omdanas 

 tili de .■;ekretkorn, soni sederniera i sä stora niängder tinnas i nterus. AUt öfter 

 som körnen Mit'va färdiga. synas de afrundas och förete stnndom betydlig likhet 

 med oljedroppar. A pi k ro kar m in preparat visa de färdiga körnen en 

 niera eller mindre Ijnsgul färg. De äro aldrig röda cller roilhrnna. 

 ej heller äro de gnia med den brandgnia eil er hrungnla ton, som 

 nt märker ska I k rt I ar n es sekret. Deras storlek är mycket olika. De storre 

 äro ofta jiätagligen rnndadt polygonala. A t'riskt. ej fixeradt material hafva de 

 iekc knnnat noggramiare undersökas. 



Basalmembranen är synnerligen tydlig ä uteri fränne vidgade parti. \'id 

 bakre partiet, som enligt det föregäende är ntdanadt tili en mera eller mindre tyd- 

 ligt afsatt utföringsgäng, är den nägot mindre skarpt differentierad. 



DA. jag nyss n))pgaf uterusväggen bestä af ett tredje mnskulöst lager, skedde 

 detta med stöd af flera. füllt tydiiga ])reiiarat. der ett — visserligen bade tunnt 

 och glest — lager af muskelträdar pä det allra intimaste sluter sig tillsamraans 

 med basalmembranen Detta förhällande kan fastställas säväl ä snitt genom uterus- 

 väggen som ä sädana snitt. der man är i tillfälle att iakttaga större eller mindre 

 del af denna fiän den yttre ytan. Att dessa trädar ä ganska betydliga sträckor äro 

 förenade med uteri gränsmenibran är alldeles säkert, men jag kan icke pästä. att 

 ilessa trädar i bela sin längd ingä i uterusväggen. Muskelträdar kunna ses tili 

 betydligt antal redan ä Fig. 30. TaH. l\'. Aniui noggrannare äro de intecknade ä 

 Fig. 33, der de synas nägot tunnare och bredare. Hufvudsakligen för att utvisa 

 muskelträdarne är ett litet styeke af uterusväggen afbildadt i Fig. ö9, T&ft. VI. 

 Der äro smala, skäligen tättliggande trädar mycket tydiiga. 'Prädarnc löpa 1 ganska 

 olika rigtningar. och här och der ser man dem Hätas in emellan hvarandra. A 

 goda sagittala snitt tinner jag nniskelbcläggningen tydlig ä öfre, bakre och undre 

 uterusväggen: dcrcmot är den gles och Herestädes knappt urskiljbar ä den främre. 

 mera vertikalt stäende vägglamellen. 



Intill uterusväggen .slnter sig naturligtvis mesenkymet med nmskeltradar oeh 

 celler. Nägra dylika muskelträilar. som svärligen kunna räknas tili uteri egen mu- 

 skulatur. äro a Fig. 33 märkta meil /h/'. Det har icke varit mig möjligt att här 

 pävisa nagra särskilda omkring uteiusväggen lagrade körteleellcr, .som skulle insända 

 sitt sekret i uteru.s. \'äl ligga särskildt ofvanpä Uterus en del otvetydiga körtel- 



Acta lieg. Soc. Physiogr. Lund. T. VII. 13 



