34 I). Bei-H'endal. 



deferentiti, hvilka uägra författare t. ex. Chichkofp l)euämnt vesiculre semiuales. 

 Fastmera äro des.sa hos Fteriporus af eii mindre vaiilig storlck. L)e sträeka sig 

 utnied l)akre i'jertledelen af pharyiixhälan. gä derpä snodt l)akat och iiiät utmed 

 Uterus för att derpä stiga t'räu veiitralsidan inot den dorsala ov\\ iiuuyuiia i pciiis- 

 baseu. Det är väl sant, att de ursprungligen intaga den veutrahi .«idaii, meu äro 

 de staj'kt ansvalda, upptaga dessa vesicul» seniiuales nästau liela ki'op|iens tjo^klek. 

 Ä den horisontala snittserie. t'räu livilkeu Hertalet al' de i deuna afliandhng nied- 

 delade niätt tagits, är deras läugd ;-575 Mik. hvarat' uugefär 200 Hgga utmed pha- 

 ryuxhälan. .Största bredden är för den eua 120, för den an(h-a Itti Mik. A den 

 tvärsuittserie, dei- de äro störst, visa de uägot framför niuuöppningeu eu höjd äf 

 175 och eu bredd af löö Mik. Kroi)i)Spartiet ofvanför dem utgör löO Mik. Vid 

 iriunö])puingen hopträugas de rätt ofta nägot och svälla sedau aUdeles ofauthgt, sä 

 att ä uyssnänuida tvärsuittserie upptaga de ej mindre au 800 af de 1-542 Mik, som 

 ä detta Ställe utgöra krojjpens höjd. Deras bredd är pä samma stalle i nedre hälf- 

 ten 12() och i öfre 174 Mik. Fig. 12 Tati. II ätergifver ett suitt nagot bakoiu 

 miumeu Ännu ett snitt och vi tiiuia de stärkt sliugraude vesiculte sä mägtiga, som 

 de ofvau augifna matten utvisa. \'id bakre raudeu af Uterus, omedelbart framför 

 penishälan hopträugas de plötsligt tili ett rundadt. relativt smalt rör af knappa ;")() 

 Mik:s diagonal, hvar])a de böja nästan rakt up[i mot dorsalsidau. sasom syues ä 

 Fig. IT) TaH. 11 tili veustei- rda. Detta uppstigaude stycke, soni sakta närmar sig 

 kroppeus medianlinie, är ofta nägot saiumautryckt ä uiellersta deleu. 



\'isserligeu äro vesicuke semiuales ä deuna tvärsuittserie ovanligt vidii. mcii 

 äfven om de äro nägot trängre ä eu del audra suitt, äro de dock i regel betydligt 

 mägtigare, äu jag sett dem vare sig hos Giiiida seffmentatct eller hos dau l)etydligt 

 .större Gitiida l'livr. Fn auuan olikhet mellan dessa djur i fräga om förevarande 

 orgau är, att hos l'terijioi'us ligga vesieuhe semiuales omedelbart intill jibaryux- 

 hälau, hvaremot hos de nänuida ö««r/« arterua konstaut säväl gulkörtlar soui delar 

 af tarmen trängt sig in emellan pbarviixliälaus vägg och sädesbläsorna. Fig. 12 visai' 

 den tunua väggeu emellau dem. .V audra suitt hai' skiljeväggen varit uägot tjockare. 



Sjelfva väggeu i ves. semiualis bestar af eu skarpt framträdande membrana 

 propria, a livilkeu emot organets lumen framträder ett ä olika stallen tili sin tjock- 

 lek mycket vexlaude ])lasmalager, i hvilket jag sällan kau se tydliga cellgräuser. 

 Ä de Ställen, der käruor upptiäda deri, är det uiereudels uägot ans\äldt. meu äf- 

 ven ä sträckor, der käruor ej framkonima ä suittet. kuuna sädana ausvälluiugar 

 bemärkas. Kärnornas fördeluing är oregelbuudeu. A soudiga styckeu ligga de 

 ganska tätt, uuder det pa ett anuat käruor sakuas ä sä läuga sträckor, att man 

 skulle väutat tiuna ö — 6 käruor derä. Da käruor ä sädana hetydligare styckeu 

 sakuas, förtuunas jilasuialagret sa stärkt, att mau mäugen gäug käinier sig helt 

 tveksam. huru\ida uägot plasma täcker ujendiraua propria. 



Dessa stoi'a vesicuhe seniinales hafva i alla iakttagna fall \'arit stärkt fylda 

 med tätt sammaupackade och om hvaraudra sliugrade massor af spermatozoer. 

 Xästau alltid svnas de framtill slula bliudt. Det är ficksä detta förhallaude, som 



