Stiiilicr lifvcr Tiirhcllaripr. '*!' 



tet. (liaxlti Vlnr har sAIiuida visserligeii ctt iiurifuriskt iniiskclla.i,aT. iinii ilct iir 

 l)ety<lli,<>;t svajiare iiii lios de naniuiste samslägtinj^anie och ojeinlorligt svagare an 

 hos sütvattenstrikladcnia. 



Det intermediära skiktet är luägtigt hos duiiiia art. Wkndt tikildrar del .sdsoin 

 on af inu.skelfil)rer genoiusatt «anscheinend» elastisk bindväfnad med hufvudsakHgeii 

 |ieril'(>riskt l)olagiia kärnor. IVnna liaiis asigt syncs luig l'iilll hetogad ocli t)attre 

 angit'va vät'nadens natui- äii Längs äsigt, att motsvarande skikt hos G. segmcntata 

 skulli' vaia eil längsniuskellager. Vi liafva sett, huru stärkt denna väfnad kan 

 hopti-vfkas hos Vhriporns, oeli k exeniplar af G. UInr. soni konserverats i |)ikrin- 

 salpetersyra och i < 'hichkokf's vätska, är il'ragavaraude väl'nad likaledes betydügt 

 sanitiiaiiprcssad ocii peniskanalens hinien stärkt vidgadt. Det synes niig för öfrigt 

 kna])past begriphgt, livartill en inägtig utveckhiig af längsniuskler iiär skulle tjena, 

 da ringiuuskidaturen är sä utoniordeiitligt svag. Muskellibrer löjjande i alla rigt- 

 niügar genomsätta nog väfnaden. inen de äro näppeligen det, som särskildt känne- 

 tecknar denna vät'uad. Den är liär i äiiiiu hogre grad an hos Uteriponis ijns och 

 iiar obetydhgt upptagit färgänmen. 



Oni körtlar uppgaf Wenut «Penisdrüsen scheinen nicht voriianden zu sein». 

 Jemföres ett snitt frän G. lllva- med ctt dylikt frän G. seymentala, sä är olikheten 

 ofanthgt stör einellau det af l)reda stärkt färgade sekretmassor fylda väfnadslagret 

 hos den senare och det nästan helt ofärgade. af Hiia trädlika band genorasatta, 

 luckra lagret hos den förra. och det första iutrycket mäste derföre utau tvifvel 

 blifva. att uägra sädana körtlar. som finnas hos Gunda negmentata, icke här före- 

 koninia. Men en hei del af de koruiga band, som genomsätta och delvis bilda 

 maskorna i deima \äfnad stanna icke vid väfnadcns iiu'c gräns utau synas tränga 

 in i e]iitelet och genomsätta detsamma samt stuudom tili och med fortsättas i strän- 

 gai- in uti peniskanalens lumen. Dei'till utbreda nägra af dem sig tili korniga 

 kUuu]iar emellan riugnmskeltibrerna vid iure ejjitelets bas. Kn hei del af dessa 

 trädar kuuua fiiljas tili greuade celler. som ligga liär och hvar i skiktet företrädes- 

 vis i iless yttre och öfre delar, miui nägra, i allmänhet mindre kärnor befinna sig 

 äfven i närheten af de inre ringnmskelfibrerna. llärtill koinmer, att i peniskana- 

 lens Innien fiimas tradiga sckrelbildningar, hvilka svärligen kuima hafva nägon 

 annan härkoinst äu frän den omgifvande väfnailen. Det är ocksä ganska sanno- 

 likt, att en stör del af de säsom cellgränser framträdande strimmorna i inre epitelet 

 just änj .sädana sekretsträngar. .som genom epitelet söka sig vag tili kanalen. Här 

 synes .sälunda visscriigen kunna jjävi.sas nägon motsvarighet tili den rika utveck- 

 ling af peniskörtlai-, som förekonuner hos G. minwntata, nun i sitt förhällande 

 erinra dessa bildningar mera om l^teri/mnis. der st'kretet pä samina satt helt svagt 

 eller alldeles icke färgas af reagentierna. och i mycket smala mera eller mindre 

 grenade l)aud tränger sig inät emot (x^niskanaleiis lumen. Det yttre penisepitelet 

 hos Giinda UJcfr- är nägot rikare pä plasma, hvilket äfven är mera kornigt an hos 

 de bada l'orut bchaudladc arteiMia Kn nägot fastare yttre raud tiinn's äfven här. 

 Iiiuau jag lemuar detta organ, bor jag tillägga, att dou näriiiare histologiska bygg- 



