100 D. Bergendal. 



Det kan sälunda knappast vara tillätliot att af ciliernas ställning draga uägra slnt- 

 satser med afseende pä rigtuingeii tVir förHyttiiingen af det iniiehäll i förbindnings- 

 gängarne, som der mera aktivt eller i)assivt t'ortskridei-. Ei)itelcellenias plasma är 

 i allmänhet Hiikoruigt och aiitager eii Ijusröd t'äigtoii Det öt'vereusstämmer sä- 

 luuda icke med iiterusepitelet. soui hos deiina form sakiiar cilier och mycket tidigt 

 visar utbildning af de för detsamiua karakteristiska sekretkornen. 



Epitelet hvilar ])ä en synnerligen väl uthildad gräiismembran, hvilken utgör 

 en direkt fortsättniug af uteri. »Sjelfstäiidig muskulatui- turde förbiiidiiingsgängariie 

 icke ega, afven om en och anunn muskelträd sluter sig tili dem och foljer derat^ 

 basahuembran iiägot längre an en blott invid deras vägg lorbilöpande träd borde 

 göra. Pä ett par snitt har jag tyckt niig se enstaka ringtlbrer. De längslöpande 

 tibrerna knnna svärligen med säkerhet skiljas fran det omgifvande mesenkymets. 

 Närmast intill hirbindningsgängarne ser man i allmänhet nägra smärre s])olformiga 

 mesenkymceller. som äro stälda parallela med gängarne. iOn och annan är synuer- 

 hgen intimt förenad med dessas gränsmembran Väl lial'va nägra af dessa celler 

 kommit mig att tänka pä körtelceller. meu jag har aldrig kuunat säkert pävisa. att 

 de sändt sekret in i gängarne. LUomkring dessa mindre mesenkymceller och stun- 

 dom liggande alideles inpä gängarnes gränsmembran betinua sig skalkörtelcelierna 

 och deras ntfüringsgängai', Fig. 21, Tafl. III. hvilkns läge och förlopp l'örnt är an- 

 gifvet. 



De laterala uterusbläsorna. Dessa egendomliga l)ildningar visa en ganska vex- 

 lande stoi'iek. Merendels äro de mycket mindre an den mediana uterus. men de 

 kunna likväl förstoras ganska betydligt. Nägra inätt frän stürre sädana mä med- 

 delas. A en sagittal snittserie : djurets höjd 32ö, laterala uterusbläsaus dorsoven- 

 trala axel 105 — 110, längdaxel llö Mik ; ä en horisontal serie. matten tagna ett par 

 snitt ofvan det, som legat tili grmid für Fig. 4: laterala uterusl)läsornas längd 95, 

 den enas bredd 75, den andra.s 85 Mik, afständet emellan dem 65 — 70 Mik. Uteri 

 längd ä samma snitt 115, dess bredd 95 — 100 Mik; penisiiälan ä samma snitt, hka- 

 ledes frän gränsmeml)ran tili gränsmembran : diagonal i djurets längdriktning 65, 

 bredd 55 Mik. Uterusbläsornas storlek i iörhäilande tili djurets tjocklek och i for- 

 hällande tili en del närbeiägna organer framställes el'ter ett tvärsnitt ä Fig. 16, 

 Ta«. II. 



ßyggnaden af dessa laterala nterusbläsor är synnerligen märkvärdig. Huru 

 an djuret varit konserveradt, och oberoende af dess mognad — u. b. 

 symierligen unga djur har jag ej varit i tillfälle att undersöka — ha Iva dessa 

 r g a n e r aldrig f ö r e t e 1 1 u ä g o t t y d 1 i g t e p i t e 1 . som 1 i k f o r m i g t o m g i f- 

 vit ett mera eller mindre centralt lumeu. Cellgräuser hafva har aldrig 

 iakttagits. Dessa organer utgora en omedelbar fortsättning af förbindningsgängarne, 

 säsom ocksä framgär af Figg. 48 och 52 Tah. \'I. Att förbindningsgängen ä Fig. 

 50 synes afsatt frän uterusbläsan, lieror derpä, att suittet gätt nära densammas rand, 

 och att derföre den vecklamell, som gränsmembraneu ofta bildar emellan uterus- 

 bläsan och förbindningsgängen — jh' Fig. 48 — träffats och synes Ijilda en skilje- 



