SI. 8. Trattskifiingar, Klitocyber (Clitöcybe). 
Trattskiflingarna äro närmast besläktade med mus- 
séronerna ceh hafva liksom dessa hvitt eller hvitaktigt 
fröstoft, men skilja sig däri att skifvorna icke äro 
tydligt urnupna eller afrundade, utan i stället löpa 
mer eller mindre ned på den ringlösa foten, hvarige- 
nom svampen ofta får en mer eller mindre trattlik form; 
däraf namnet. Några arter bilda klungor eller tufvor 
af en massa tätt hopträngda och ofta sinsemellan sam- 
manväxta exemplar. Dessa benämnas TufsJciflingar. 
A 1 Svampen växer hopgyttrad (tufvad). 
B 1 Hatten mörk. Mörk TufsMfling, N:o 8. 
B 2 Hela svampen hvit. Svit TufsJcifling, N:o 9. 
A- Växer spridd eller i grupper (icke tufvad). 
B 1 Lukt mycket angenäm som af anis eller nysla- 
get hö. Grön TrattsJcifling, N:o 3. 
B- Lukt icke anis artad. 
C Smak bitter Bitter TrattsJcifling, N:o 2. 
C 2 Smak icke bitter. 
D 1 Hatt gulbrun. Gulbrun TrattsJcifling, N:o 7. 
D 2 Hatt gråaktig. Pudrad TrattsJcifling, N:o 1. 
D 3 Hatt hvit. Stor Trattshifling, N:o 4. 
D 4 Hatt sämskfärgad. 
E 1 Foten 1 — 3 cm. tjock. 
IläggluJc tände TrattsJcifling, X:o 5. 
E 2 Foten upptill omkring l /t cm. tjock, 
Vanlig TrattsJcifling, N:o 6. 
#i£# 1. Pudrad Trattskifling (Clitöcybe 
nebulåris). 
Fig. 25. 
Hatten grå eller gulgråaktig, ofta här och där 
liksom hvitpudrad eller mjölig, vanligen omkring 10 
cm., stundom ända till 15 cm. bred, i början med 
