44 
81. 11. Stockski flin gar, Pleuröter(Pleurötus). 
Dessa äro besläktade såväl med ringskiflingar som 
med musseroner och trattskiflingar och ha hvitt frö- 
stoft liksom dessa, men igenkännas därpå att foten är 
sned, det vill säga antingen utgår från hattens kant 
eller mellan denna och midten. (Fig. B, C). 
Q 1. Rund Stockskifling (Pleurötus ulmårius). 
Liknar mest en musseron, foten är nästan upprätt 
samt vanligen endast obetydligt sned. Hatten smuts- 
hvit eller grågulaktig, vanligen med droppfläckar. 
Fot och skifvor hvita eller hvitaktiga. Skifvorna vid 
foten urnupna eller afrundade. — Foten är vanligen 
luden, helst mot basen. — Träffas på hösten här och 
där, vid basen af löfträd. Ätlig, men väl seg. 
Q 2. Ostronskifling (Pleurötus ostredtus). 
Fig. 30 
Denna växer tufvad på lefvande löfträdstammar, 
t. ex. lönn och poppel. Foten är kort och nästan vågrät 
samt utgår från den njmiika eller musslclika hattens 
ena kant. Hatten är vanligen blågrå. Skifvorna löpa 
långt ned på foten. — Ätlig. 
81. 12. Rödskiflingar, Entolömer (Bntolöma). 
Dessa hafva rödt fröstoft och till följd däraf äfven 
rödaktiga skifvor, åtminstone såsom äldre, men i öfrigt 
öfverensstämma de med musseronerna. Här upptages 
endast ep art; 
