19 
Öfversikt af i denna bok upptagna skifsvampsläkten. 
1. Hvitt eller hvitaktigt fröstoft. Ogrenade skifvor. 
Tradig fot. Hit höra: 
Flugsvampar eller Amanitor (sid. 24). — Fotens 
bas löklik och försedd med strumpa eller en fri kant 
eller ett antal fjällkransar. Foten central, fri från 
skifvorna, lätt lösbar från hatten och upptill försedd 
med ring (endast en art, Ringlösa Flugsvampen, 
saknar ring). 
FjällsJciflingar eller Lepiotor (sid. 28). — Fotens 
bas hos de större arterna ofta vidgad, men sak- 
nar alltid fri kant, strumpa och fjällkransar. Foten 
central och försedd med ring samt nästan alltid 
lätt lösbar från hatten. Skifvorna aldrig nedlöpan- 
de, vanligen fria, endast hos Gryniga Fjällskiflingen 
något fastade vid foten. 
MingsMflingar eller Armilldrior (sid. 43). — Fo- 
ten fast förenad med hatten, central och försedd 
med ring. Skifvorna hos den här upptagna arten 
nedlöpande på foten. 
Vaxsliiflingar eller Hy gr of 6r er (sid. 54). — Skif- 
vorna saftigt vaxartade. Foten central, ringlös och 
fast förenad med hatten. 
Musseroner eller Trikolomer (sid. 35). — Skif- 
vorna urnupna eller afrundade, föga saftiga. Foten 
köttig, central, ringlös och fast förenad med hatten. 
Trattskiflingar eller Klitocyber (sid. 39). — Skif- 
vorna nedlöpande, föga saftiga. Foten tradigt köt- 
tig, central, ringlös och fast förenad med hatten. 
