94 
tytyty i. Jättestor Äggsvamp (Bovista gigantéa). 
Fig. 102. 
Denna är klotrund eller något nedplattad till form 
af ett kålhufvud och kan bli lika stor som ett sådant 
eller ännu större. Färgen är hvit med dragning i grått 
eller grågult och ytan liknar sämskskinn. — Träffas på 
marken å gräsbevuxna ställen bland träd och buskar, 
men är icke allmän. Läcker matsvamp. 
tyty 2. Medelstor Äggsvamp (Bovista nigréscens). 
Fig. 103. 
Denna är snöhvit, slät, rundad och stor som ett 
äpple. Fröstoftet är vid mognaden svartbrunt. — 
Tämligen allmän i skogar och lundar. 
tyty 3. Liten Äggsvamp (Bovista pliimbea). 
Fig. 104. 
Lik föregående, men knappt större än ett plom- 
mon. — Allmän å ängsbackar och gräsbeväxta fält. 
SI. 3. Rottryfflar, Sklerodérmer 
(Sclerodérma). 
Dessa äro till formen plattadt klotrunda liksom 
äggsvamparna, men hafva tjockare och fastare, nästan 
läderartadt skal, äro betydligt tyngre och tätare samt 
hafva på undersidan en tät och grof knippa af sam- 
manväfda rottågor, hvarmed de äro fästa i jorden. 
Ofta är äfven nedre delen af fruktkroppen nedsänkt 
i marken, så att endast öfrc delen är fri. Köttet för- 
vandlas slutligen till ett mörkt pulver såsom hos rök- 
och äggsvamparna. 
