32 
öfversida, ringens undersida och foten nedom ringen 
brunfjälliga på hvitaktig botten, som efter beröring an- 
tar citrongul färg. Skifvorna tillspetsade mot foten, 
först hvita, sedan rödgrå, slutligen svarta. Lukt be- 
haglig. — Förekommer här och där i skogar och lundar. 
— God matsvamp. 
tyQQ 2. Snöbolls-Champignon (Psalliöta 
arvénsis). 
Fig. 11. 
Hatt och fot hvita, men efter beröring gulfläckiga. 
Foten vid basen stundom något utvidgad, men aldrig 
försedd med fri kant eller strumpa. Skifvorna tillspet- 
sade mot foten, först hvita, sedan horngrå, slutligen 
svarta. Ringen på undersidan flikig eller med en krets 
grofva vårtor i kanten. Lukt behaglig. — Allmän i 
trädgårdar, lundar etc. — God matsvamp. 
i^j^L^ 3. Ängs-Champignon (Psalliöta campéstris). 
Fig. 13. 
Hatt hvit eller hvitaktig med tilltryckta, breda, 
ofta otydliga fjäll. Foten kort, ofta något afsmalnande 
mot basen, vid midten försedd med ring och nedom 
midten stundom med antydan till en mindre ring. 
Skifvorna redan före hattens utslående vackert rosen- 
röda, slutligen svarta. — Allmän på ängar, betesmar- 
ker, vägkanter etc. — Läcker matsvamp, finare än 
nästa art. 
QQQ 4. Trädgårds-Champignon (Psalliöta 
horténsis). 
Fig. 14. 
Liknar Ängs-Champignonen och är kanske blott en 
varietet af denna, men har mörkare färg och fastare 
