88 
C 2 Fruktkroppen ljusgrå. Grå Fingersvamp, N:o 5. 
C 3 Fruktkroppen gul eller sämskfärgad. 
D 1 Grenspetsar höggula Höggul Fingersvamp, N:o 1. 
D 2 Grenarna blifva efter tryckning eller med 
åldern orent grönblåaktiga. 
Blånande Fingersvamp, X:o 11. 
D 3 Grenspetsar från början ljusgröna. 
Gröntoppad Fingersvamp, N:o 10. 
Q Q 1. Höggul Fingers vamp (Cl av aria fläva). 
Fig. 94. 
Bildar en vid pass 10 cm. hög, rikt grenig buske 
med flere centimeter tjock, hvitaktig bas, gulaktiga 
hufvudgrenar och nästan höggula toppgrenar. Smak 
mild, stundom något besk. — Förekommer här och 
där både i barr- och löfskog. 
QQQ 2. Druffingersvamp (Clavåria botrytes). 
Fig. 99. 
Rikt grenig. Hvit eller gulhvit med röda gren- 
spetsar. Den gemensamma stammen flere centimeter 
hög och tjock. Smak mild. Förekommer i bergstrakt, 
mest i södra landskapen, men är anträffad ända upp i 
Jämtland. — God matsvamp. 
i£i£i£ 3. Korallfingersvamp (Clavåria coralloides). 
Fig. 97. 
Hvit enfärgad, busklikt grenig med omkring 1 cen- 
timeter tjock hufvudstam. Smak mild. — Förekommer 
här och där i skogarna bland gräs på fuktiga ställen. 
— Läcker. 
QQQ 4. Kamfingers vamp (Clavåria er i 8 täta). 
Hvit, busklikt grenig med nästan kamlikt inskurna, 
hvasstandade grenspetsar. Ilufvudstainmen smalare än 
