14 
klotrund eller päronformig, hos hattsvampar och disk- 
svampar däremot vanligen mera skiflikt utbredd, eller 
halfklotformig eller skållik, musslelik, hoflik, klubblik, 
busklikt grenig o. s. v. och oftast försedd med en ne- 
dre smalare del, som kallas fot och som utgör för- 
eningsbandet mellan svampmodern och fruktkroppens 
öfra del, hvilken senare ofta kallas hatt. Hos rost- 
svamparne saknas vanligen tydlig fruktkropp och frö- 
stoftet alstras nästan direkt på svampmodern. 
Svamparnas frön (eller de delar af svamparna, 
som motsvara de blommande växternas frön) äro så 
små, att de ej kunna ses hvart för sig med blotta ögat. 
Men samlade tillhopa i stor mängd likna de ett fint 
damm, som kallas fröstoft. Fröstoftet alstras hos buk- 
svampar och tryffelsvampar nästan öfverallt inuti frukt- 
kroppen och utkommer icke förrän vid mognaden, då 
fruktkroppen sönderspränges eller ruttnar. Hos disk- 
svamparne bildas fröstoftet likaledes inuti fruktkroppen, 
men endast tätt under ytan å den uppåtvända sidan, 
som till största delen består af en mängd små, för 
blotta ögat osynliga, slutna hylsor, hvilka — åtmin- 
stone hos de arter, som upptagas i denna bok — vid 
mognaden häftigt öppna sig, vanligen många på en 
gång, och utslunga fröstoftet i form af fina moln. Hos 
hattsvamparne bildas fröstoftet utvändigt på den mot 
jorden vända sidan af fruktkroppen och affaller så 
småningom, i den mån det mognar. 
De i denna bok upptagna svamparna kunna där- 
för indelas på följande sätt: 
A. Svampar, hvilkas fröstoft alstras utvändigt. Hit 
höra: 
a) Hattsvampar (sid. 16), som ha tydlig fruktkropp ; 
b) Rostsvamjpar (sid. 105), som sakna tydlig frukt- 
kropp. 
