52 Section for Fysik. Astronomi o<i Mathematik. 



med aluminium elektroder. Samma varden erb alias pa kit- 

 tens motstand uti ett ror med sma platina elektroder ehuru 

 ofvergangsinotstandet vid elektroderna liar var mangfaldt 

 storre an uti roret med aluminium elektroder. Det blefve- 

 dock for vidlyftigt att liar inga pa fragan om ofvergangs- 

 motstandet, 



Cand. polyt. Forchhammer foreviste og forklarede Ind- 

 retnangen af et af ham construeret Apparat, hvorved 

 Lyd kan gjores anskuelig for 0jet. 



Fonoskopet guar ud paa en sajrlig Anskueliggjorelse 

 af Lyden ved Hja^l]) af vibrerende Flammer, idet man lader 

 Flammen belyse en roterende Tromle, hvorved der viser sig 

 en bestemt Figur, livis Plads afhsenger af Tonhojden. Jo 

 Imjere Tonen er. desto liojere oppe viser den sig. Er To- 

 nen ren, staar Figuren stille; er Tonen for hoj eller for clyb. 

 bevseger Figuren sig til hojre eller venstre. 



Fonoskopet liar Form som et Skab ITU cm. hojt og 

 6U cm. i Kvadrat med 4 Dore. Aabnes disse. ser man for- 

 oven den lodrette Tromle. som kan ssettes i konstant Ro- 

 tation ved et Svinghjul, anbragt indenfor den ene Doraab- 

 ning: en sseregen Konstruktion bevirker. at Omdrejningen 

 bliver fuldstaendig jsevn. 



Tromlen er bekbedt med Papir. hvorpaa der er trykt 

 ca. 2 000 sorte Firkanter, ordnede i 21 Kredse over hinan- 

 den. saaledes at Antallet af Firkanter i Kredsene voxer 

 opad omtrent i samme Forhold som Svingningstallene i en 



kromatisk Skala ( ( ., . Sserlig fremhsevede ere de Kredse r 



som svarer til en Durskala og af disse after sserlig Grund- 

 tone, Terts. Kvint og Oktnv. Man kan saaledes let tinde 

 sig tilrette mellem Kredsene. 



Under Tromlen tindes Gasledningen. som forgrener sig 

 ud til de 3 1 .)oraabninger og ender i 3 bevasgelige Gasarme. 

 som kan drejes ind i Apparatet, naar det ikke benyttes, men 

 ved Brugen maa drejes freni, saa at Tromlen kan blive be- 

 lyst. Hver Gasarm bestaar af et Ror. som ved en indloddet 



