62 Section for Fysik, Astronomi o°' Mathematik. 



Christiansen ved en Beregning, denne har udfort at' den 

 Msengde Varme, som i en klar Vinternat udstraaler fra liver 

 Fladeenhed af Jordens Overflade, en Beregning, der er ba- 

 seret paa Stefans Udstraalingslov og Christiansens Bestem- 

 melse at den absolute Udstraalingskoefficient (det kgl. danske 

 Yidenskabernes Selskabs Oversigter 1885). 



Resultatet af to Forsog med dette Apparat var i'ol- 

 geude: Begge Fors0g bleve ud forte i roligt Vejr med gjen- 

 nemsigtig Lnft, 2 — )P Frost og fuldkommen overtruk- 

 ken Hi mm el. Trods dette var der begge Grange dannet 

 betydelig mere Is under den svaertede end under den blanke 

 Skaal. Dette viser. at selv ved overtrukken Himmel er 

 Ildstraalingen en meget vsesentlig Faktor ved Isdannelsen. 

 Yentelig vil Fortsa?ttelsen af saadanne Undersogelser med 

 iuldkomnere Apparater og paa Steder med stadigere og 

 roligere Yinter, end den i Reglen haves i Danmark, kunne 

 give vigtige Opfysninger om Himmelrummets og Skvlagvnes 

 Temperaturer. Docent Prytz angav Hovedtrsekkene af et 

 forbedret Apparat, som paat;enkes ndfort. og hvor Isma?ngden 

 skulde maales paa samme Maade som i Bunsens Iscalori- 

 meter. 



Prof. Sclii0tz meddelte Resultatet a f en Del U nd er- 

 S0gelser over Temp era turf orb oldene i Dybet ai'Mjo- 

 sen. Forst omtaltes hvilken Temperaturfordeling man maatte 

 vente sig i et stort Vandbasin, In is det opvarmedes eller afkjole- 

 des ovenfra, saa at der alene kunde danne sig vertikale 

 Stromme betinget af, at Yandet i Overfladen ved Tempera- 

 tnrforandringen trak sig sammen. Antages en Alkjoling. 

 saa vil disse Stromme ophore. naar Yandet paa hvert enkelt 

 Sted har antaget Temperaturen for Maximum af Teethed, 

 svarende til det der stedfindende Tryk. Denne Temperatur 

 vil imidlertid ikke vsere den samme for hele Yandmassen. 

 da Temperaturen for Maximum af Tsethed synker med 

 voksende Tryk, fordi Vandets Kompressionskoeticient aftager 

 med stigende Temperatur. Man har nemlig for en Tempe* 

 ratur af t° og et ( )vertryk af p Atmosirerer Yolumet 



