OU Section for Fysik A.stronomi og Maftieiiiatik. 



lund visat utofvas af en elektromotorisk kraft vid elektro- 

 derna, vaxer deremot starkt mod fortunningen. Detta ofver- 

 ensstammer saledes med Edlunds antagande att tomrummet 

 i och for sig ar en god ledare och att svarigheten att fa 

 elektriciteten att ga igenora ett Geisslerskt ror vid ytterlig 

 fortunning beror af ofvergangsmotstandet vid elektrdderna. 



Ofvanbeskrifna motstands bestamningar gjordes enligt 

 en sarskild berakningsmetod, som visade sig exakt ; men 

 motstandsenheten var godtycklig. Endast med anvandning 

 af kontinuerliga galvaniska strommar kan det bestammas 

 hnru. i hvilken enhet ett gasmotstand skall uppnaatas. 



Hosten 1883 aterupptogos derfor a fvsiska laboratoriet 

 i Helsingfors dessa undersokningar med anvandning af ett 

 storre galvaniskt batteri. Detta bestod af 1248 Bunsens 

 kromsyre element ordnade i doppbatterier. Isoleringen var 

 mojligast fnllstandig. Uti urladdningsroren var den positiva 

 elektroden och kunde medels en magnet ntora roret flyttas 

 pa godtyckligt afstand fran katoden. 



Forsoken anstald^s vid tryek mellan 0.089 oeh 8.2 mm. 

 (Vid lagre tryek gick strommen icke igenom). Da reostat 

 motstandet i ledningen var ofver 4 000 000 Ohm. var strom- 

 men vanligen intermittent, hvilket genast observerades genom 

 fbrandringar i det briljanta ljusfenomenet samt deraf att en 

 i ledningen inford telefon borjade ljuda; vid mindre mot- 

 stand var strommen kontinuerlig. Att man kan erhalla en 

 verkligt kontinuerlig strom uti ett Geisslerskt ror hafva Hit- 

 torf och Hertz nvligen visat. 



Hvad mi natnren af gasens motstand betraffar fann 

 Hittorf vid nagra forsok harofver, att potentialdifferensen 

 mellan elektroderna forblef konstant ehuru stromstyrkan va- 



rierades. Haraf fas formeln i = der i betecknar 



K 



stromintermiteten. E elektromotoriska kraften. R motstandet 



i ledningen utom gasrummet och r motstandet i roret (= 



potentialdifferensen mellan elektroderna). 



For att profva riktigheten af denna formel d. v. s. 



