182 Sectionen for Ingeni0rvidenskab. 



Emigration, der berovede Landet megen Arbeidskraft, hem- 

 mede dog Befolkningens Yext. Taleren havde sogt at 

 granske Sporgsniaalet, ora Emigrationen vilde fortssette for 

 paa Grrundlag deraf at kunne basere et Skj0n om Tilgang 

 paa Arbeidere hertillands fremtidigt, med deraf f0lgende 

 Arbeidspriser. Han havde i den Anledning ladet udarbeide 

 et Befolkningskart over Amerika, og det viste sig, at der 

 her var Plads og dyrkbar Jord nok igjen. hvoraf tnrde forud- 

 ssettes fort sat Emigration til Amerika. Ved Sammenstilling 

 med Enropa viste det sig. at Folkenuengden her blot voxede 

 jevnt og rolig. I Amerika derimod havde den vseret og var 

 fremdeles i enorm Vext. Saaledes havde Missouri i 182') 

 ca. 60,000 Indb., i 1885 2 Mill.. Jowa i 1820 naesten 

 ingen. nu l 1 ^ Mill. Enropa. som i 1820 havde ca. 200 

 Mill, havde nu ca. 300; Amerika derimod. som i 1820 kun 

 havde 10 Mill., havde nn 50 Mill. Folk reiste fremdeles 

 stadig til Amerika. trods Klagerne ogsaa derfra over de 

 daarlige Tider. Saaledes var der i Lobet af 5 Aar herfra 

 reist 45.000 voxne. arbeidsdygtige Msend. 



Taleren gik derefter over til at omtale Forholdene her- 

 tillands. Ogsaa her havde Folkennengdens Bevtegelse sin 

 Interesse ; den belystes ligeledes med Karter. hvoraf man 

 saa. at de Distrikter. hvorigjennem der gik Jernbaner, havde 

 imod Forventning ikke oget synderlig i Folkemsengde. 

 Derimod havde Xordland og Finmarken i de senere Am 

 oget ganske betydelig. Bergen havde i 1825 storre Folke- 

 msengde end Kristiania. men havde senere kun skndt lang- 

 som Vext. medens Kristiania nu var fern Grange saa stor 

 som hin Gang. 



Paa et Par andre Karter var fremstillet By ernes og 

 Prestegjeldenes forskjellige Udviklinger samt de forskjellige 

 Eiendommes Vaerdi. Samtidig fremvistes Pantegjreldens Til- 

 tagende i Landet. og hvorledes den var steget uforholds- 

 mressig i de sidste Aar. Folk laante Penge for at forbedre 

 sine Eiendomme. men maatte befryetes at bruge dem til 

 andre Ting. Luxusen her paa 0stlandet var betsenkelig til- 



