1 1,, i m' 1 1 : I !nders0gelser over Gasernes i lektriske Ledningsmodstand. 51 



huruvida vardet pa r blir konstant vid forandring af de 

 ofriga qvantiteternas varden, sa" varierades vid foredragarens 

 florsok vid hvarje tryck och olika slagvidd stromstyrkan, 

 detta genoiu forandring af elementers i batteriet antal eller 

 reostatmotstandet i ledningen. Stromstyrkan (/'). motstandel 

 i/i'i och elektroruotoriska kraften (C) uppmattes i Ampere, 

 Ohm och Volt och vardet pa motstandet i urladdnjngsroret 

 r beraknades sedan harur enligt nyss anforda formel. Vid 

 de hogre trycken visade sig vardet pa r salunda oberoende 

 af stromstyrkan, vid de Lagre vaxte del deremot nagol med 

 densamma. Vid en grafisk framstallning af dessa resultat 

 dervid vardet pa stromstyrkan afsattes som abskissa och 

 vardena pa r vid olika slagvidd som ordinator finner man 

 emellertid att. vare sig kurvorna lopa horisontalt eller stiga 

 uppat, kurvorna for de olika slagviddorna vid ett och samma 

 tryck dock standigt lopa nastan pa ra licit med hvarandra, eller 

 -a att differensen mellan vardena pa r vid t. ex. 19 och 

 1»» cm. slagvidd d. v. s. luftens motstand uti en ( .> cm. lang 

 luftkolonn, standigt ar konstant. 



For luftens eget motstand galler salunda den ofvan- 

 anforda formeln. T motsats mot aldre asigter, enligt hvilka 

 gaserna icke kunde tillerkannas ett egentligt ledningsmot- 

 stand, utan man endast pa ett eller annat slitt kunde be- 

 stamma den potentialdifferens vid elektroderna, som var nod- 

 vandig for att inleda en urladdning. anslot foredragaren sig 

 till den af Prof. Edlund framstalda asigten, att man lika- 

 saval hos gaser som Casta ledare kunde tala om ett verk- 

 ligt elektriskt ledningsmotstand. Detta motstand ar dock af 

 vasendtligt olika oatur 1ms Casta Ledare och hos gaser. Hos 

 gaserna maste del uppmatas uti en enhet med samma di- 

 mensioner som en Volt. 



Foredragaren hade slutligen bestarnt luftens motstand 

 vid 17° temp, hos en kolonn af 1<> cm. langd vid trycken 

 0.089, <».2r>. l.i')4. och 4.o mm. och funnit det, uppmatt uti 

 nyssnamnda enhet lika med 80, 160, 510 och 1150. Dessa 

 bestamningar giordes med anvandande af ett urladdningsror 



4* 



