Vejdirekt0r Krag: Norges Qdvikling. L81 



dets Lsengde, og lagde man del sydover fra Hamburg af, 

 vilde det rsekke Siciliens Kyster. Taleren fremviste hertil 

 et Hoidekart, som sserdeles tydelig illustrerede, hvor stor 

 Del af Landet. do- linger hoiere end Dyrkning lean naa. T 

 Finmarken var ikke Landet synderlig hoit. sjelden over 

 160 in., men for det meste uopdyrket. Den. ilcr havde 

 vseret ved Nystuen og seet Fjeldplateauet og Fjeldpartierne 

 dersteds, kunde danne sig et godt Billede af Finmarkshoi- 

 derne ved at tsenke sig Havel gaaende lige ind til Nystuen; 

 Fjeldpartiet vilde da faa megen Lighed med Partierne der 

 Nord. 



Taleren gik derefter over til at beskrive et Par Folke- 

 maengdekarter. Han havde her fre instil let de forskjellige 

 Folkemsengder ved Hjselp af gr0ntfarvede Cirkler for Lan- 

 det, rodtfarvede for Byerne og tsenkt sig ligesom de for- 

 skjellige Menigheder samlede rundt om sine Kirker i en 

 Kinir. 



Ved Siden af disse Karter hang et Skovkart, der viste, 

 at man ol'te har en temmelig skjsev Forestalling om, hvor 

 der findes mest og bedst Skov her i Landet. Naar der 

 tales om Blvedalen, saa forenede man jo med det Navn 

 gjerne Tanken om megen Skov, men saa var i Grunden 

 ikke Tilfseldet, da Hoiderne vare for store til at give bety- 

 deligt Skovareal. Kom man derimod til Elverum, Solor og 

 Odalen, saa var der svsere og vserdifulde Skove. Den syd- 

 lige Del af Landet lige ned mod Mandal viste ogsaa Rig- 

 dom paa Skov. 



Km' at komme tilbage til Befolkningen igjen, saa havde 

 Taleren bragt med et Folkemsengdekart over hele Europa, 

 hvoraf det var ganske interessant at se Forholdet mellem 

 Befolkningen i andre Lande og i Norge. Dei' var sogar 

 en. som ved Svnet af dette Kart havde spurgt, hvorfor man 

 knn havde gjort Norge halvfierdigt. Medens Tydskland, 

 Frankrig og Belgien vrimlede at' rode Cirkler (Byerne), laa 

 de i Norge saa spredt, at de nsesten forsvandt. 



Folkemsengden gik vistnok fremad, men den stserke 



