Prof. Lochmann : Om Betydningen af den national* Kost. 165 



dommen staar i Forbindelse med Mais som Br0dkorn, er 

 utvivlsomt. Enkelte antager, at det er en egen Svamp eller 

 en Epilyt, den saakaldte Verderain. Andre antager. og som 

 det synes med st0rre Kct. at det er den raabjergede Mais. 

 der fremkalder Sygdommen. Man tror, at naar den indho- 

 stes unioden, dannes der eiendommelige Griftstoffe i den. 

 Dette faar nn vsere som cl^t vil; men at Indforelsen af det 

 nye Brodkorn i Folkets Diset er Sygdommens eneste Aarsag, 

 derom kan der ikke mere vaere Tvivl; men saa langsomt og 

 umserkelig skede dette. at der hengik over 100 Aar. tor man 

 erkjendte det rette Forhold. Med disse Erfaringer for 0ie 

 knnne vi ikke med Ligegyldighed se paa vsesentlige Foran- 

 dringer i et Folks gjennem Aarhundreder tilvante Diset; 

 Videnskaben giver os kun ringe Hjelp. naar vi adsporger 

 den. Undertiden liar man aabenbart tillagt Diseten Skylden 

 tor Sygdomme. der liavde ganske andre Aarsager. For en 

 Menneskealder siden var det en almindelig Tro lios osbaade 

 blandt Larger og Laegfolk, at bedaervede Fiskespiser var en 

 vsesentlig Aarsag til Spedalskbeden. Jeg behover neppe at 

 tiltbie. at denne Mening nn er fuldkommen forladt; men 

 denne Fordom var ikke let at udrydde, og endnu liar den 

 hos mange efterladt en vis Mistanke imod Almtiens Diset. 

 Ogsaafor de tuberculose Sygdonnnes Vedkommende liar man 

 troet. at Naeringsinidlerne havde en vis Betydning. Man 

 mente, at en mindre kraftig vegetabilsk Kost skulde give 

 Anledning til en Svsekkelsestilstand, der skulde begunstige 

 Kjertelsyge og Tuberculose. Ogsaa denne Antagelse er van- 

 skelig grundet. Snarere er der Grand til at tro. at i nogle 

 Tilfselde en animalsk Kost bar med fort Sygdomsspiren. 



Naar et Folk igjennem mange Slsegter liar bevaret 

 Sundhed og Helbred og fuld aandelig og legemlig Energi, 

 er det vcl un0dvendigt, at Videnskaben godkjender Kosten. 

 Snarere kan den laere noget ved at unders0ge disse Forhold- 

 Videnskaben kommer bagefter; den forklarer og oplyser, 

 hvad Erfaring forlaengst liar godkjendt som sundt for den 

 Enkelte og for Slsegten. Videnskaben liar dog ialfald ikkt^ 



