Prof. Blytt: Om Planternes Udbredelse. 95 



deres Forekomsl i de forskjellige Egne. lagttagelsorne i 

 Xutidon visor, at almindelige Arter, som sserlig begunstiges 

 afVeirlaget, ofte er lidet n0ieregnende med ffensyn tilVoxe- 

 stedets Art. medens de sjeldne Arter som oftest holder sig 

 til en bestow t Slugs Vuxt'stoder. Dersom Veirlaget sendres. 

 vil de hyppigste Arter have storst Udsigt til ;it overleve 

 ZEndringen lsengst. \ r ed Kristiania findes endnii enkelte 

 Kystplanter, isser i de subalpine Egne. Men dot er for dot 

 uaeste saadanne paa Kysten hyppige Arter sow Elechnum 

 Spicant, Narfhecium, Duns baccata, Hylocomium loreum, 

 Flagiothecium undulatum o. 1. Do arktiske Planter, som 

 endnu findes i Lavlandet, liorer ogsaa til do hyppigste Arter. 

 Og ligesaa er det blandt 'de varmeelskende Lavlandsplanter 

 i Almindelighed de hyppigste, sow gaar lsengst ud i Kyst- 

 egnene. Naar Veirlaget bliver strengere, vil de sydlige Ar- 

 ter lidt effcer lidt udd<>. Laengst vil de holde sig paa de 

 varmeste Steder, mod Solsiden, paa Kalk o. 1. Omvendt, 

 bliver Veirlaget varwero. vil nordlige Arter holde Lsengst ud 

 paa kj0lige, fugtige Steder. 



Finlsenderen R. Hult liar i flere interessante Afhand- 

 Linger behandlet Planternes (Fanerogamernes og Mosernes) 

 Udbredelse i Finland og Sydsverige. Han har forfulgt de 

 Forandringer, sow foregaar i Planternes Udbredelse. saa at 

 sige for vore 0iw. Ved stedlige Forholdes iEndring kan 

 den seldre Plantevsext delvis eller holt odelaegges. For Exem- 

 pel ved Skovbrand, ved Oversv0mmelser, naar dyrket Mark 

 overlades til sig selv o. s. v. Han skiller mellem varige og 

 flygtige Voxesteder. Denne Betragtningsmaade synes wig al 

 vsere af stor Vigtighed i plantegeografisk Henseende og staar 

 i naar Berorelse wed Sp0rgsmaalet ow Plantevandringer. 



Man finder almindelig i vore Skove Lovninger af Trse- 

 kul i Jorden. Hyppigheden af disse Knl or saa stor. at 

 man waa antage, at der neppe gives nogen Straekning. som 

 ikke en eller Here Gange or bleven ha?rjet at" Skovbrand. 

 Da Lynet tsender i torre Tra?r, og saadanne i Urskovene, 

 hvor de gawle Traer visnode paa Roden. maa have vaeret 



