9' > Sectioneii For Botanik. 



raegen Varme, er ofte i sydligere Egne uafhsengige af Under- 

 lagets Beskaffenhed ; men de har sine Nordgrsenser og Hoide- 

 graenser, ofte ogsaa sine Vestgraendser i de kjoligere Kyst- 

 egne paa t0rre Kalkberge eller i varme mod Solsiden ven- 

 dende Urer af forskjellig Slags. Og omvendt har Planter, 

 sum borer lijemme i koldere Egne, ofte sine laveste Grsen- 

 ser og sine Sydgraenser, ligesom Kystplanter har sine 0st- 

 grsenser paa fugtige. kjolige Steder, paa Gneis- og Granit- 

 bund, paa Torvmvre. skvggefulde KJipper o. 1. Det er lige- 

 som Jordbunden o.pveier Manglerne ved Veirlaget. Eller 

 snarere, der er indenfor hver enkelt Egn en mserkelig Por- 

 skjel i Veirlaget pan de forskjellige Slags Voxesteder. 



En anden Omstaendighed, som maegtig bidrager til at 

 bestemme Udbredelsen, er Kampen mellem de forskjellige 

 Arter. Under sserdeles gunstige Veirlagsforhold kan Arter 

 voxe paa Steder. hvor de ellers ikke faar Indpas. I vore 

 fugtigste Kystegne finder man endog ofte Sumpplanter vox- 

 ende i bratte Urer, ja Torvlag danner sig der endog paa 

 skraanende Bakker. hvor de i et t0rrere Veirlag umnlig 

 knnde opstaa. I det 0stlige Norges Skovegne finder man 

 mange veirhaarde Koller. som ligger Here hundrede Fod un- 

 der Traegraensen, men som har saa lidet Jord og er saa ud- 

 satte for Veir og Vind, at de er skovbare. Stundom finder 

 man paa disse nogne Koller enkelte Fjeldplanter, som ikke 

 taaler Skovens Skygge. Ved de stadige Snefonder paa Fjel- 

 dene tinder man Here Planter, som synes at behove en af 

 Snevand fugtet Jordbund for at trives. Strandkanterne, My- 

 rene o. s. v. har sine eiendommelige Arter. som ikke findes 

 andetsteds. Men vi vilde feile. hvis vi antog. at alle hine 

 Arter var knyttede til sine Voxesteder. fordi de Betingelser, 

 som der bodes dem, var dem uundvaerlige. I botaniske Ha- 

 ver dyrkes de alle Side om Side under ensartede Forhold; 

 ja mange Planter, som i Naturen kun findes paa meget 

 vaade Steder. trives godt. uden at man behover at vande dem 

 mere end de andre. Herat' ser vi. hvilken Betydning Kam- 

 pen mellem Arterne har. Naar Glartneren luger Ugraesset 



