43 



vart land ar vardt allt erkannande. Sasom forfattarinna inom 

 skonliteraturens omra.de har bon afven forvarfvat sig val- 

 fortjant berommelse. 



For den rika utveckling, som matematiken hos oss un- 

 dergatt under det skede, kvarora bar ar fraga, ar det i syn- 

 nerket tvanne omstandigbeter, som varit af djupgaende be- 

 tydelse. 



Den ena ar upprattandet af en matematisk professur vid 

 Stockbolms bogskola, till bvars forste innebafvare ar 1881 

 kallades G. Mittag-Leffler. 



Den andra ar grundlaggandet genom Mittag-Leffler af 

 den internationella tidskriften »Acta materaatica» bvars forsta 

 hafte utkom 1882, ocb som allt sedan dess varit ett central- 

 organ for de mest betydelsefulla arbeten i amnet fran snart 

 sagdt alia lander, dar matematisk forskning bedrifves. Ej 

 minst i vart eget land bar den i bog grad verkat eggande 

 pa den vetenskapliga produktionen. 



Sjalfva den matematiska undervisningen vid Hogskolan 

 bar under tiden bogst betydligt utvidgats. Den ager nu tva 

 professurer i amnet och dessutom en larare i elementen af 

 infinitesimalkalkylen ocb i algebra, en amanuens ocb en 

 aflonad docent. 



Fran den matematiska skola, som salunda bar blomstrat 

 upp, bafva talrika betydande arbeten utgatt, ocb vid den 

 bafva utbildats ett ansenligt antal matematici, bvilka forskaffat 

 sig frajdade namn ocb nu pa skilda ball, en del sasom larare 

 vid Hogskolan, rastlost arbeta till vetenskapens forkofran ocb 

 till ytterligare bojande af det anseende, som den matematiska 

 afdelningen af Stockbolms bogskola forvarfvat sig. 



Af vart lands astronomer ailed i borjan af 1880-talet 

 Gustaf Svunberg, den fortjanstfulle grundlaggaren af den 

 astronomiska institutionen i Uppsala. Med betydande larare- 

 talang forenade Svanberg en aldrig trottnande valvilja for 

 sina larjungars vetenskapliga fortkomst. Flere af samtidens 

 idkare af astronomien ocb narbeslaktade vetenskaper, hafva 



