71 



(1878) bavde man ved Raoult Pictets Arbejder lsert at 

 frembringe saa lave Varmegrader, at mange Luftarter blev 

 fortajttede til Vsedsker. Arbejder i denne Retning er nu 

 blevne fortsatte i de seneste Aar, og det er lykkedes Eng- 

 landeren Dewar og andre at naa til Kuldegrader, som ligger 

 meget na?r ved det saakaldte absolute Nulpunkt, det vil sige, 

 en Yarmegrad, ved hvilken alle Molekuler bar mistet deres 

 bele Energimamgde, hvor alle Legemer er faste, og hvor al 

 kemisk Virksorabed opborer. Det er et Forbillede paa den 

 Tilstand, som i Seklernes Lob maatte kunDe indtra?de, naar 

 Verdenskloderne bar afgivet deres bele Energi til Universet. 

 Forteettede Luftarter, selv flydende atmosfrerisk Luft benyttes 

 allerede nu ikke alene til videnskabelige Formaal, men ogsaa 

 i industriel Retning. 



Storre praktisk Betydning bar dog de Resultater, som 

 er vundne i modsat Retning: Frembringelse af meget boje 

 Varmegrader. I de seneste Aar er man nemlig naaet til 

 Varmegrader, som saa at sige ligger ved Muligbedernes 

 yderste Grsense, ointrent 2000 Grader bojere, end bvad 

 man kalder Hvidglodbede; ved saadanne Varmegrader er 

 alle Legemer flydende eller luftformige, maaske med Und- 

 tagelse af Kulstoffet, og man vil nasppe naa va^senligt videre, 

 fordi man vilde savne Materiale til Ovne for endnu bojere 

 Varmegrader. Det er vresentligt Elektriciteten, som tjener 

 til Frembringelse af den fornodne Varme, og ber moder 

 vi atter Moissan, som bar opnaaet bojst vigtige Resultater 

 ved Hjadp af den saakaldte elektriske Ovn. Ved den Var- 

 megrad, som opnaas i samme, kan Metaller som Jerri, Rob- 

 ber, Solv, Guld og mange andre destilleres ligesom Vand 

 ved lavere Varmegrad, og mangfoldige Forbindelser adskilles 

 i deres Grundbestanddele ved den tilferte Energi. Forbol- 

 dene i den elektriske Ovn miuder sttorkt om Tilstanden i 

 Solens hvidglodende Atmosfare; tbi ogsaa der fiodes mange 

 Metaller i dampformig Tilstand. Maerkelige Resultater er 

 opnaaede med Hensyn til Kulstoffet, bvis AfTinitet til lit 

 stiger saa stajrkt ved den boje V^armegrad, at det bliver i 



