314 



Af de matningar af nagot ofver 300 lefvande svenskars buf- 

 vuden, som foredraganden utfort, ansaghan sannolikt, att bredd- 

 index i allmiinbet blifvit med tiden nagot storre bos sven- 

 skarne. Till jamforelse ba tagits dels egua, dels prof. E. 

 Clasons matningar af y aldre svenska kranier. For att till- 

 fredsstiillande kunna anstalla denna jamforelse bade ban gjort 

 en serie matniugar af breddindex bos lik, forst med pasittande 

 bud ocb sedan efter dennas samt andra vafnaders aflagsnande, 

 sa att ban i enligbet med funna indexmatt (nagot mindre an 

 JBrocas) till jamforelse baft endast kranialin dices. 



Afven bos manga andra folk bar breddindex blifvit nasfot 

 storre med tiden, ocb detta beror tvifvelsutan till stor del 

 pa olika sysselsattningar ocb lefnadssatt, fast orsaken mangen- 

 stades afven kan vara ofverrlyttning pa iirftligbetens vag af 

 en tidigare staras bufvudform. 



Till sist framholl tab, att det slutliga stadfastandet af 

 den framstalda teorien om uppkomsten af bracby- ocb doli- 

 kocefali torde fordra tamligen lang tid, da biirfor fordras nya 

 ocb vidstrackta etnologiska undersokningar i enligbet med 

 dess principer ocb synpunkter. Han vagade dock hoppas, 

 att, trots de svarigbeter, som finnas for teoriens stadfastelse, 

 ocb eburu vissa inkast kunna goras diiremot, det fnndamen- 

 tala skall genom en fortsatt forskning befinnas riktigt. 



Prof. Gfihlberg ocb d:r Arbo yttrade sig darefter om den 

 framstallda teorien, som de funno beaktansviird, ocb om kranio- 

 dilatometern, som syntes iiga formaga att utvisa forandringar 

 i bufvudskalsformen bos barn. Nagra inkast besvarades af 

 d:r Ny strom. 



Professor S. Jolin redogjorde i kortbet for resultaten af 

 nagra undersokningar ofver 



Jodhalten i hypophysis cerebri hos manniskan. 



Efter Baumanns markliga upptiickt, att jod utgor en 

 konstaut bestandsdel af skoldkorteln, bar man trott sig kunna 



