58 



tioner; att larare och larjungar vetat begagna sig af de for- 

 delar den nya zootomiska institution en erbjuder, daromvittna 

 de storre och mindre publikationer, omkring ett 80-tal, som 

 darifran utgatt. 



Statsuniversitetens zoologiska institutioner, dar i ofver- 

 ensstammelse med de nya stromningarna inom biologien den 

 s. k. zootomiska afdelningen skillt sig fran »museet», hafva 

 under dessa ar hogst vasentligt kunnat fraraskrida i sin ut- 

 veckling foretradesvis darigenom, att deras forut mycket 

 begransade utrymme betydligt utvidgats. Salunda har den 

 synnerligen lifaktiga zoologiska institutionen i Uppsala er- 

 ballit hela Grustavianum till sitt fori'ogande. 



Ett hogst vasentligt tillskott till de zoologiska forsknings- 

 medlen i Sverige ar den k. Vetenskapsakaderaien tillhoriga 

 hafsstationen Kristineberg, som 1889 erholl sin nya, tidsenliga 

 laborationsbyggnad med arbetsplatser for omkring 14 personer 

 samtidigt. Dit samlas hvarje sommar larare och larjungar fran 

 landets hogskolor for forskning och stndier. I regeln anmaler 

 sig iugen till hogre examen i zoologi utan att darstades 

 hafva tillbragt en eller annan sommar. 



Slutligen ma har framhallas, att vart land i dr. Hazelii 

 vackra skapelse Skansen bar i Stockholm erhallit sin forsta 

 zoologiska tradgard. Origiuelt anlagd i forening med ett 

 friluftsmuseum for folkliga minnen, ar den sa godt som ute- 

 slutande afsedd for den nordiska djurvarlden och raknar 

 redan af daggdjur 35 arter i omkring 450 exemplar och at' 

 foglar 95 arter i raer ar 400 exemplar. 



I det i Skansen s narhet pa Djurgarden liggande biolo- 

 gislca museet har skapats nagot i sitt slag enastaende, som 

 ar val egnadt att lamna iublick i djurens lif i naturen och 

 att viicka hag och intresse for zoologiens studium. 



Den i Stockholm 1888 stiftade liologiska foreningen 

 har utgjort en foreningslaok mellan dem, som i olika rikt- 

 ningar egnat sig at biologisk forskning. 



