28 



kulativa och spiritualistiska standpunkten inom psykiatrien, 

 men var i sin valmakts dagar en betydande personlighet, 

 som i atskilliga riktningar lamnat efter sig spar at' sin verk- 

 samhet. 



Professor A. G. Drachmann, flitig deltagare i vara moten, 

 liar forvarfvat sig stora fortjanster ora ortopedien, sjukgym- 

 nastiken och bygienen, fortjanster som vid Uppsala nniversitets 

 jubileum forvarfvade bonom diplom som beders-doktor. 



Alldeles sarskildt vill jag for denna arade forsamling 

 framballa minnet af professor Fredr. Trier pa hvars nyligen 

 slutna graf kransarna knappast annu bunnit vissna. Hogt 

 skattad sasorn fortrafflig lakare och utraarkt iarare, med for- 

 troende ocb tillgifvenbet omfattad af kolleger, sa inom som 

 utom Danmark, var Trier en varm van och framjare af sam- 

 arbetet mellan de skandinaviska landernas lakare. I manga- 

 handa varf adagalade ban detta sitt intresse. Forst och sist 

 vill jag bar tacksamt erinra orri det kraftiga, trofasta stod 

 ban lamnade at Nordiskt medicinskt arkiv, inom hvars re- 

 daktion ban upptog var oforgiitlige Panums mantel, och med 

 aldrig sviktande nit offrade tid och arbete at vardandet af 

 arkivets intressen. 



Bland naturforskare inom de icke medicinska omradena 

 har Danmark under detta skede forlorat en af sina storman. 



Japetus Steenstrup, den skarpsinnige forskaren, som fram- 

 for allt genom sin epokgorande upptackt af generationsvax- 

 lingen inom djurriket erofrade sin hoga plats bland samtidens 

 vetenskapsman, och som for ofrigt larde oss att tolka de 

 urknnder, som forvaras i vara torfmossar om naturens och 

 i kokkenmoddingarna, om manniskornas lif i var hoga nord 

 under urgamla tider. 



Den bekante geologen J. F. Jolinstrup, framstaende 

 forskare och lifgifvande liirare, har forvarfvat sig det vits- 

 ordet, att mer an nagon annan bafva fort geologiens utveck- 

 ling framat i Danmark under den sista manniskoaldern och 

 att pa den bafva tryckt sin personliga pragel. Sin storsta 

 berommelse nadde ban kanske genom ledningen af Gronlauds 



