Floristerna: K. F. Thedenius^ L. M. Larsson, K. J. 

 Lonnvall, X. J. W. Schulte. 



Bryologerna: F. V. EJcstrand och F. A. S. Groirva.ll 



Mykologen: C. L. Johanson. 



Blonibiologen: Severin Axell. 



Algologen: H. F. G. Stromfelt och 



Liclienologen : K. B. J. Forssell. 



Sarskildt ina bar framhallas den i Caldas bosatte lakaren 

 Anders Regnell, den outtrottlige samlaren af Brasiliens viixt- 

 alster, hvarraed ban riktade berbarierna i hemlandet, sarskildt 

 Yetenskapsakademiens, bvarjiimte han for framjandet af 

 lakarekonsten och naturvetenskaperna i Sverige donerade bela 

 sin hogst bet) 7 dande formogenbet. Sasom mecenat for Uppsala 

 universitet ar ban endast ofvertraffad af Konung Gustaf 

 II Adolf. 



Fran midten af 1870-talet borjade vid de svenska uni- 

 versiteten, dar forut mest studier i fytografi bedrifvits, en 

 mera tidsenlig nndervisniag i vaxtanatomi att meddelas. 

 Under 1880- och 1890-talen hafva de anatomiska och fysio- 

 logiska studierna allt mera utvidgats, hvartill i icke ringa 

 man inrattandet af nya, moderna, botaniska laboratorier bi- 

 dragit. I Lund kunde salunda et'ter mangariga anstrangnin- 

 gar af professor F. V. C. Arescboug ett nybygdt, efter tidens 

 fordringar inrattadt vaxt-anatomiskt och fysiologiskt laborato- 

 rium ar 1802 trada i verksambet. Varderika fysiologiska 

 undersokningar hafva dar blifvit utforda. I Uppsala inratta- 

 des kort darefter i aldre lagenheter ett dylikt laboratorium, 

 ocb lilmplig plats erholls for detta universitets storartade 

 botaniska samlingar. 



Den botaniska undervisningen vid Stockbolms hogskola 

 inslog redan fran borjan, da professor AVittrock under de 

 forsta aren omhanderhade densamma, pa nyss namnda moderna 

 riktningar, och i synnerhet blef detta fallet sedan Hogskolan 

 1882 erballit eget botaniskt institut och en sarskild profes- 

 sion i botanik upprattats, bvars forste innebafvare blef pro- 



