49 



undersokningar, kan man vaga hoppas, att de afven skola 

 leda till en vidgad knnskap om forkallandet mellan den 

 skandinaviska halfons meteorologi och de omgifvande hafvens 

 natur och strommar. 



Vid Landtbruksakademiens kemiska laboratorium, som i 

 borjan af 1880-talet betydligt utvidgades och moderniserades, 

 har under professor L. F. Nilsons ledning ea mangd for 

 landtbruket viktiga fragor blifvit utredda, sasom de svenska 

 fodervaxternas naringsvarde, vilkoren for sockerbetans odling 

 pa Gotland, Wiborghsfosfatets godselvarde. Detta fosfat, som 

 tillverkas af apatit ur Grellivaremalm efter metoder angifna 

 af professorn vid Bergsskolan J. Wiborgh, synes kunna tana 

 med thomasfosfatet. Sasom ett bevis pa den svenska kemiska 

 industriens uppsving vill jag bar endast namna vara socker- 

 fabriker, hvilka fore 1880 knappast hade nagon betydelse, 

 men mi kunna tillverka betsocker for landets behof. 



Af de geologer och mineraloger, som under bar behand- 

 lade skede aflidit, ma namnas: 



Professor L. E. Walmstedt i Uppsala, tillhorande en 

 aldre skola, och 



e. o. prof, i Lund B. Lundgren, en hogt fortjant for- 

 skare och larare, hvilken alltsedan borjan af 70-talet nitiskt 

 och framgangsrikt forestatt den af Otto Torell grundade geo- 

 logiska institutionen. 



For ofrigt ma framhallas paleontologerna vid Sveriges 

 geologiska undersokning J. (t. 0. Linnarsson och *S Y . A. 

 Tullberg, bergmastaren A. Sjogren och bergskonduktoren L. 

 J. Igelstrom, hvilka alia forskaffat sig aktade namn mom 

 vetenskapen. 



Dels genom nagra af dessa dodsfall, dels genom andra 

 forandringar hafva sedan 1880 nastan alia mera framskjutna 

 geologiska befattningar vid landets vetenskapliga institutioner 

 erhallit nya innehafvare, hvarjamte nagra nya sadana befatt- 

 ningar tillkommit. 



