60 



samlingar hafva dessutom gjorts af Gust. Nordenshiold i 

 Colorado, C. V. Hartman i Costa Rica och F. Martin i 

 Sibirien och Turkestan. 



Fragan om upprattandet af en sarskild museiinstitution 

 for dessa samlingar star sedan lange pa dagordningen, men 

 liar tyvarr annu ej funnit sin losning. 



For att framja skandinavisk forskning ofver Amerikas 

 etnografi, arkeologi och historia, stiftade hertig cle Loubat 

 ar 1889 ett storre pris att hvart 5:te ar utdelas af Vitterliets-, 

 Historie- och Antikvitetsakademien for arbete pa skandina- 

 viskt sprak inom de namnda forskningsgrenai'na. 



Senast bar med detta pris belonats dr. Hjalmar Stolpes 

 »Studier ofver amerikansk ornamentik*. 



Sasom det framgar af den skildriug, jag liimnat, bar 

 upprattandet af Stockholms biigskola, bvilken i borjan af 

 1880-talet erboll sina forste ordinarie larare, varit af mycket 

 stor betydelse for den svenska naturforskningeu. Vardigt 

 har Hogskolan stallt sig vid sidau af de aldre syskoninstitu- 

 tionerna vid universiteten, tafiaude med dem i framgangsrik 

 vetenskaplig verksamhet. Hogskolan bar barvid baft vissa 

 fordelar pa sin sida, da lion allt hitintills ej baft till en 

 vasentlig uppgift att meddela en sarskildt for fordringarna i 

 vissa statsexamina beriiknad och diirefter lampad undervisning. 

 Hon har darfdr kunnat mera uteslutande egna sig at de rent 

 vetenskapliga studierna och det sjalfstandiga forskningsarbetet. 

 Ej bunden af aldre bestammelser och nediirfda traditioner, 

 hvilka ej sallan verka bammande, kunde hon iifven fran 

 borjan inratta sig fritt och med uteslutande hiinsyn till mo- 

 derna kraf. 



Tider hafva visserligen funnits ; da i vart land vissa 

 vetenskaper haft sina bos oss ocifvertraffade glansperioder, 

 sasom da Linne och Berzelius forde sina spiror; men aldrig 

 har en sa liflig och fruktbringande verksamhet agt rum pa 



