66 



under forhoppning, att motet ma lamna ett rikt vetenskapligt 

 utbyte och ytterligare starka de andliga band, som forena oss. 

 Och harmed forklarar jag det 15:de skandinaviska Na- 

 turforskaremotet vara oppnadt. 



Darefter boll professor Julius Thomsen fran Kobenbavn 

 foljande foredrag: 



Nogle Resultater af de seneste Aars Naturforskning. 



Det 19. Aarhundrede, som nu m~ormer sig sin Slutning, 

 har voeret frugtbart for Naturvidenskaben. De store Re- 

 sultater, som det bar bragt, er va?senligt byggede paa de 

 navnkundige Opdagelser paa Fysikens og Kemiens Omraade 

 i Slutningen af det 18. Aarhundrede, der knytter sig til 

 Navne som Galvaniog Volta, Lavoisier, Priestley 

 og Scheele. Deres Arbejder danner det Grundlag, paa 

 hvilket vort Aarhundrede har bygget den moderne Natur- 

 videnskab. Men ingen Sinde har Opdagelser og Opfindelser 

 tramgt sig frem saa talrige og i saa sluttet Masngde som i 

 vore Dage, og nresten kunde det synes, som om der var en 

 stiltiende Overenskomst blandt Naturforskerne om at faa 

 af sluttet det 10. Aarhundrede paa en lige saa glimrende 

 Maade som det 18. 



Det er derfor intet Under, at de 6 Aar, som er forlobne 

 siden vort sidste Mode i Kobenbavn, har bragt en R/cekke 

 Opdagelser og Opfindelser for Dagen, som fortjener at min- 

 des ved en Sammenkomst som vor; thi mange vil faa stor 

 Betydning saavel for Videnskabens som for Samfundsfor- 

 holdenes Udvikling. 



Den storste Del af disse Arbejder er selvfolgelig udforte 

 paa Videnskabens store jsevnede Terrasn, hvor Tusinder af 

 Naturforskere har arbejdet, enhver paa sit Omraade, og be- 



