105 



Eng. Denne Tilvoxning af vore ferske Vande reguleres bl. a. 

 af Vindforholdeue. I mine Studenterdage lserte jeg af Forch- 

 hammers Forelresninger, der vel iovrigt tildels stottede sig til 

 Dau's Undersogelser over Sjsellands Torvemoser, at vore 

 storre Soer soedvanlig begynde at voxe til ved Vest- eller 

 Sydvestsiden, og at GrundeD hertil er den, at da de herskende 

 Vinde ere vestlige, er der her mest La); derfor ere de vest- 

 lige Bredder ofte flade og sumpede, Kjser og Moser, medens de 

 ostlige, hvor Bolgeslaget staar paa, ere sandede, grusede og 

 stejle. Disse Forbold, som Forcbhammer vist aldrig bar 

 publiceret, saa at de ikke kjendes, gjenfindes i Ruslands 

 0stersoprovinser og andensteds, bvorom Kliuge for 9 Aar 

 siden publicerede en lamgere Afbandliug. 



I denue Udviklingsbistorie bave vi et fortra>ffeligt Billede 

 paa Kampen i Planteverdenen; tbi ikke blot bukke Arterne 

 under for de dode Masser, som Vind og Strom former ind blandt 

 dem og som med Tiden, for eller senere, ville gjore Ophol- 

 det umuligt for dem, men der findes ogsaa en virkelig Kon- 

 kurrence mellem de enkelte Arter. For bver Art existerer 

 der aabenbart et Optimumsba?lte, ved bvilket Vandmamgden 

 passer bedst for dens Xatur, og der bvor den finder dette 

 Optimum, der er den den staerkeste; men den bar ogsaa sit 

 Minim urns- og sit Maximumsba?lte, bvilke Gramser ikke kunne 

 overskrides, uden at den doer. Saafremt andre Arter, bvis 

 Optima ligge indenfor denne Eamme, men hen mod disse 

 Gramser, indvandre, ville disse Arter bave Udsigt till at for- 

 tra?nge hiu forste Art fra deres Optimumsomraader, og derved 

 fremkommer Ba?ltedaunelsen. 



Slige bai'lteformet ordnede Samfund finde vi endvidere 

 ikke blot i og om vore Moser og om de mange smaa og storre 

 lavvandede Soer i Jyllands Hedeegne, som om Sommeren torre 

 ud, og bvis Artsbestand tildels er en helt anden end den 

 naevnte, bvad Ummkicer forst bar oplyst, men vi troeffe den i 

 stor Maalestok ved vore Kyster. Jeg vil her navnlig benvise til 

 een Lokalitet, nemlig Marsken ved Jyllans Vestkyst, men det 

 samme troeffes i mindre Stil mange andre Steder, ogsaa i 



