158 



Professor P. T. CJeve fran Upsala talade darefter om 

 Atlantens planktonregioner, 



af hvilket ioredrag endast ett kortfattadt referat bar meddelas. 



Planktonorganismerna utgora en hel varld af varelser, 

 vidt skilda fran dem, som lefva vid kusterna. Gemensamt 

 for de fiesta ar att deras organism ar sarskildt lampad for 

 att de skola svafva i vattnet. Naturen liar genom allehanda 

 anordningar skyddat dem fran att sjunka till botten, medan 

 en stor del af dessa organismer dock aga formagan att fritt 

 rora sig, d. v. s. de kunna simma. Simformagan ar emel- 

 lertid sa ringa att utbredningen ar beroende af strommarna. 



Planktonvaxterna aro i allmanhet encelliga alger, bvilka 

 fora gulbrunt fargamue och tillhora diatomaceernas, ciliojia- 

 gellaternas, murracyternas och fiagellatemas klasser. En 

 rlercellig planktonalg ar Trichodesmium, som for olivfargadt 

 eller arggront fargamne. 



Diatomaceerna spela en liogst betydande roll inom plank- 

 tonvarlden och forekomma i massor i synnerbet i niirbeten 

 af de norra och sodra polartrakterna. Ehuru encelliga bilda 

 de garna kolonier i form af kedjor eller band samt upptrada 

 i en mangfald former. Cilioflagellaterna hora till de besyn- 

 nerligaste organismer som finnas. De aro som diatomaceerna 

 hogt utvecklade celler och hafva till och med rorelseorgan i 

 form af tviinne mycket fina plasmatradar, af hvilka den ena 

 ar belagen i en cellen omgifvande ranna. Den lirlighet, bvar- 

 med de vanligen kretsformigt rora sig, orsakade, att man 

 lange ansag dem som infusionsdjur, och i sjalfva verket knnna 

 de under vissa utvecklingsstadier fora ett animaliskt lif. En 

 varelse i planktonvarlden, som ar ett afgjordt djur men ytterst 

 svart att inordna i djurrikets system, niimligen den fosforesce- 

 rande Noctilnca miliaris, ar utan tvifvel narmast slakt med 

 ciliorlagellaterna. Dessa hafva liksom vaxterna en cellmem- 

 bran, men denna ar hopsatt af en maogd sardeles praktfullt 

 skulpterade platar och icke fullstandigt sluten. Vidare assi- 



