238 



gende eftersporsel efter vandkraft, og herigjennem en mere 

 almindelig interesse for vasdragenes indsjoer. I flere lande, 

 f. ex. i Schweitz og Ilngarn, er der, delvis ved offentlige 

 midler, nedsat sserskildte komraissiouer for at udrede flere 

 sjoers limuologi. Man liar fra saadanne limnologiske kom- 

 missioner fortrinlige arbeider om Bodensj0en og Plattensj0en. 

 Limnologiske arbeider findes videre fra de Forenede stater; 

 og i dette aar er udkommen et overordentlig betydeligt vserk 

 om de franske indsjoer: Andre Delebeqne: Les lacs francais. 

 Fra Tyskland, Italien, Grsekenland og Storbritannien er ogsaa 

 i de seneste aar fremkomne flere arbeider angaaende indsjoer. 

 Foredragsholderen gjennemgik, efter at bave nsevnt disse for- 

 skjellige arbeider, de forhold ved iudsjoerne, som var sogt 

 ndredet i de foreliggende arbeider, bvilket kunde saramen- 

 fattes i folgende afsnit: 



Indsjocrncs specielle geografi. 



Herunder er indbefattet sjoernes beligenhed, form, stor- 

 relse, ndseende, hvorledes de optrseder i forhold til kinanden. 

 Man bar i de sidste aar foretaget oplodninger af mange ind- 

 sjoer for at knnne ndarbeide noiagtige dybdekarter af ind- 

 sjoerne. 



Indsjitcrnes geologi. 



De geologiske nndersogelser ved indsjoerne falder i to 

 afsnit: de dynamisk geol. undersogelser og de petrografiske. 



De dynamisk geol. undersogelser har sogt at udrede 

 sporsmaalet om sjoernes oprindelse. Efter oprindelsen har 

 man indelt sjoerne i Here typer. Videre har disse under- 

 sogelser omfattet sporsmaalet, om der findes merker, som 

 antyder, at sjoerne har havt en anden vandstand, og om, 

 hvordan de nutidige geol. kraefter, erosion og alluvion, virker 

 ved sjoerne. 



De petrografiske undersogelser har omfattet undersogelser 

 af bergarterne rundt sjoen og af prover, der er hentet op 

 fra bunden. 



