261 



Primus spinosa, Juniperus communis, Helianthemum blan- 

 dicum och en mangel orter och hali'buskar. Ofta nnner man 

 af sarnma art tvanne former, en kort upprat form och en 

 langre uedliggande. Det ar t. ex. fallet med Braya supina, 

 Plantago minor, Phleum ]>raf<>nse var. nodosum. Sannolikt 

 far detta vaxtsatt tillskrifvas Hastens inverkan. 



Poa alpina var. nodosa ar icke ett knolgras, sasom nam- 

 net tyckes angifva, ntan ett tunikatgras. »Knolen» ar endast 

 skenbar, bildad af gamla slidor och de innanfor dem varande 

 och af dem skyddade knopparne. Agrostis canina ar pa 

 alfvaret ett tunikatgras. 



Festuca rubra var. blandica bar icke sammanhangande 

 sklerenkymlager under bladens ofverhud, sasom HacJcel upp- 

 gifver. 



Festuca rubra var. blandica och den pa alfvaret fore- 

 kommande Festuca ocina var. glauca kunna uppfattas som 

 dvargformer af Festuca rubra och Festuca ovina var. glauca 

 (sandformen). 



Nagot ganska egendomligt for alfvarvegetationen ar den 

 talrika forekomsten af rodbladiga former. -Tag bar anteck- 

 nat mellan 30 och 40 arter, som antingen koustant eller 

 tamligen ofta hafva rodfargade blad. Rbdfargningen orsakas, 

 sasom vanligast ar fallet, af en erytrofyll-losning i bladens 

 epidermis eller intill ofverhuden stotande grundvafnadscellager. 

 Fragan om erytrofyllets betydelse star pa dagordningen. Tvanne 

 hypoteser aro framstallda, utan att nagon innefattar alia fakta 

 under en gemensam synpunkt. Enligt Kerner 1 } tjiinar erytro- 

 fvllet som en skarm, hvilken utestauger vissa, pa, klorofyllet 

 skadligt inverkande ljusstralar. Enligt StahP) ar tvartom 

 erytrofyllet ett ljus- och varmeabsorbtionsmedel, hvaraf sar- 

 skildt tropiska skuggvaxter betjana sig for att paskynda sin 

 transpiration. Teorien stodes af direkta forsok. Pa elektro- 

 termisk vag och afven pa annat satt har Stahl pavisat, att 



') F. Hdberlandts Physiologische Pflanzenanatomie. Leipzig- 1884; 

 jmfr Kerner Pflanzenlebeu, Bd I uag. 364. 



2 ) E. Stahl, Uber bunte Laul)blatter (Ann. du Jard. but. de Bui- 

 tenzorg. Vol. XIII. 1«<)5). 



