245 



fattar hela Yenern, liar eudast omkring 18 proc. daraf i 

 sjoyta. 



lakttagelser ofver afdunstningens storlek fran sjoytorna 

 i Vetterns floddal tiro icke gjorda. 



For bedomaude af dess storlek kan man dock fa en 

 mycket god ledning af dera, som agt och aga rum i Hjel- 

 maren. 



Dessa, som liafva fortgatt under aren 1890 — -1897 oeh 

 fortga, an, aro auordnade pa ett fullt vetenskapligt satt. De 

 aro af mig sammanforda i junibaftet for innevarande ar af 

 tidskriften Yrner, hvaraf framgar, att den arliga afdunstningen 

 fran Hjelmarens yta, som omfattar 480 kv.-km, har vaxlat 

 fran 491,7 till 607,i mm och i medeltal for namnda ar varit 

 548,i mm eller storre an nederbordsbojden under nagra af 

 dessa ar. \'idare bar man funnit att den storsta afdunstnin- 

 gen pr vecka bar vaxlat mellan 31, s och 37, * mm, i bvilket 

 senare fall 5,4 mm komma pa, ett dygu. 



Eniir enligt all sannolikbet Vetterns vatten ar under 

 sommarmanaderna icke fullt ut lika varmt som det i Hjel- 

 maren och saledes icke heller kan aga sa, stor afdunstning 

 som detta senare, sa torde man eburu Vetterdalens ofriga sjoar 

 aro i detta banseende fullt ut lika ?oda som Hielmaren, for 

 dem alia tillsammans icke kunna parakna lika stor afdunstning 

 som fran Hjelmaren. x\ntages afdunstningen emellertid till 

 520 mm., vill det dock synas, som om man skulle traffa det 

 ratta forballandet tiimligen nara. 



Med denna afdunstning bortga fran sjoytorna i Vetterns 

 dalgang arligen i medeltal 1,170,000,000 kbm. Enar nu den 

 arliga hela medelafdunstningeu ar 2,732,338,000 kbm, sa 

 komma foljaktligen 1,562,338,000 kbm pa det 4,300 kv.-km 

 stora landomradet, bvilket motsvarar en till 36 mm upp- 

 gaende afdunstningshojd. 



Alldenstund nederbordshojden ar 570 mm, sa lamnar 

 skillnaden mellan denna och afdunstningshojden fran land- 

 omradet vatten till hvad Vettern afbordar och hvad fran 

 sjoytorna afdunstar. Lnder 15 ar af de i bilagan upptagna 



