30 



ofrigt ej blott genom medicinska utan afven genom zoologiska 

 arbeten forvarfvat sig stora fortjanster ora vetenskapen. For 

 Bergens museum var han nydanare och intill sin dod en 

 nitisk direktor. 



Joachim Andreas Voss, en fran tidigare naturforskare- 

 moten valbekant, rikt begafvad personligket, professor i ana- 

 tomi fran 1850 till 1875. Idkade stor praktik och var under 

 lang tid en af Norges mest ansedde lakare. 



Frans Kasper Kiaer, sekreterare i Medicinalkontoret, 

 bekant genom sitt personalbiografiska verk: »Norges La3ger i 

 det 19:de arhundrede». 



Johan Lauritz Bidenkap, stadsfysiker i Kristiania; bekaut 

 som syfilidolog; sasom eftertradare till W. Boeck var han 

 under manga ar en talangfull larare i syfilidologi for de 

 studerande. 



Emanuel Winge, den allvarlige och plikttrogne lararen, 

 som inlade stor fortjanst ora den medicinska klinikens ut- 

 bildning i Norge. 



Minnet af Hjahnar Heidergs alskvarda personlighet star 

 sakert liflig for alia oss lakare, som deltagit i vara senaste 

 moten. Sarskildt vill jag har framhalla bans intresse for 

 det vetenskapliga samarbetet mellan nordens lakare. Lange 

 var han en nitisk medarbetare i Nordiskt medicinskt arkiv. 

 Banbrytare for de patologisk-anatomiska studierna i Norge, 

 har ban afven genom sina vetenskapliga arbeten forskaffat 

 sig ett vidtberomdt namn. 



Fran de moten, som hollos i Kristiania 18(38 och 1886, 

 erinra sig afven iorvisso alia dari deltagande lakare den 

 tilltalande gestalten af den nu ailidne Henrich, Arnold 

 Thaulow, och den niistan furstliga gastfrihet, som han utofvade 

 vid det af honom anlagda St. Olafs bad i Modum, en anstalt 

 som i hans baud blef en af de fornamsta kuranstalterna i 

 norden. 



Af ofriga i Norge aflidne ma bar namnas: 



Fredrik Christian Schubeler, fran borjan lakare, seder- 

 mera professor i botanik i Kristiania, beromd for sina studier 



