201 



utbildades ytterligare. Vid de aktiunmetriska lorsoken mattes 

 ej blott solstralningen ntan afven stralningen mellan himla- 

 hvalfvet och jordytan, detta senare saval om dagen som om 

 natten. Harvid anvandes en tillampning af den Angstromska 

 metoden med tvanne kalorimeterplattor, hvilka vaxelvis ut- 

 sfittas for straining. Stralningen kunde matas mot olika zoner 

 af bimmeln, dessa tngna skildt for sig eller sammanstallda. 

 For att om natten hindra daggbildniug pa kalorimeterplat- 

 torna konstrnerades en sarskild »nattapparat», dar kalorimeter- 

 plattorna, standigt utsatta for stralningens fulla inliytande, 

 kunde tillborligen uppvarmas. Da storsta mojliga omtank- 

 samhet iakttogs saval vid konstruktion och uppstallning af de 

 bagge aktinometrarna, genom anskaffandet af en sarskildt kon- 

 struerad kanslig galvanometer samt jaraforelseelement, kom- 

 mutator, ledningar o. s. v., som afven vid inredningen af obser- 

 vationshyddan, sarskildt for att undvika frammande termo- 

 stromar i ledningen, lamnade forsoken goda resultat. 



Harvid framgick, att om natten varmestralning mot him- 

 meln ager rum, vare sig denna ar klar eller mulen, naturligt- 

 vis dock desto starkare ju klarare bimmeln ar. Om dagen 

 ager likaledes trots den diffust brutna solstralningen alltid 

 utstralning rum, ifall bimmeln ar klar, men en straining fran 

 bimmeln mot marken, ifall bimmeln ar mulen. Utstralningen 

 kan bade om dagen och natten uppna en styrka af 0,i a 0,2 gr 

 kal. pro cm 2 och minut. 



Under nagra klara dagar i borjan af augusti, September 

 och oktober 1896 utgjorde totala solstralningen under dygnet 

 mot en horizontal yta af 1 dm 2 storlek omkring resp. 50, 40 

 och 20 kg-kal., utstralningen mot himmeln under hela dygnet 

 omkring 25, 18 och 15 kg-kal. och om dagen sarskildt om- 

 kring 14, 12 och () kg-kal. 



Frandragas fran det erhallua varmeofverskottet mellan 

 solstralning och utstralning om dagen de ganska betydande 

 varmebelopp, som samtidigt magasineras i marken eller for- 

 brukas for afdunstningen, erhallas de varmemangder, som om 

 dagen genom kovektion afgifvas fran jordytan till luften, ut- 



