241 



menet i denne sjo. Seiches ytrede sig her som enknudede 

 longitudinale med en svingetid af 19 — 20 minutter og en 

 amplitude op til 30 mm. Svingetiden, som observationerne 

 udviste, stemmer noie overens med den, som teoretisk kan 

 udledes for bassinet efter den af Sir William Thomson leve- 

 rede form el. 



Foruden disse longitudinale seiches bemerkedes ogsaa i 

 Osensjoen transversale seiches med svingetid af 4 — 5 minutter 

 og amplitude op til 8 mm. Med hensyn til sporgsmaalet om 

 de krasfter, som frembragte de observerede seiches, fremvistes 

 graliske fremstillinger af seiches for og efter atmosfamske 

 perturbationer, af hvilke det syntes at fremgaa, at saadaue per- 

 turbationer maatte vsere aarsag til bevsegelsen i sjeen. 



Videre er seiches bema?rkede i Storsjocn i Rendalen, hvor 

 de ogsaa viste sig som enknudede, men med en svingetid, 

 som kun var 14 minutter. Denne sjo bar derfor antagelig 

 et betydelig storre dyb end Osensjoen. 



I Mjosen derimod viste seiches sig meget uregelma^ssige 

 og sammensatte; men de var paa flere steder tydelige og 

 kunde endog mivrkes paa en tid, da der laa et istreppe over 

 sjoen. I Randsfjorden, Fcemund, Aursunden og i fjieren 

 er ogsaa bemerket tydelige seiches. 



Tilslut stilledes en opfordring til svenske forskere at 

 foretage undersogelser af seiches i svenske indsjoer. Disse 

 synes ved sin mange gange storre udstriekning, og for flere 

 sjoes vedkommende ved sin regelma3ssige form, at byde be- 

 tingelser for seiches, der her maavsere betydelig storre end de, 

 som var observerede i de nsevnte norske indsjoer. Navnlig hen- 

 pegedes paa Vettern som en sjo, hvor betingelser for betyde- 

 lige seiches synes at maatte vsere tilstede. Undersogelserne 

 vilde i flere henseender have sin store videnskabelige inte- 

 resse. 



Med anledning af foredraget yttrade sig frih. Norden- 

 shidld. 



16 



