94 



Korthed at give nogle faa, trseffende Exempler paa dens 

 Forekomst, men haD indlader sig ikke paa nogeu indgaaende 

 Omtale af dens Forlob og Resultater, og endnu mindre paa 

 Grundene til, at disse blev de som de blev. Fra de fleste 

 Kulturlande foreligger der Undersagelser eller Iagttagelser af 

 storre eller mindre Ra^kkevidde og med flere eller fayre De- 

 tails over Plantesaml'undenes Udviklingsbistorie og indbyrdes 

 Kampe; jeg skal for Sverigs Yedkommeude kun fremdrage 

 en eneste, der synes mig sserlig vterdifuld, nemlig Hults 

 Studier i Blekinge. Men nogeu samlet og omfattende Be- 

 arbeidelse af samtlige Plantesamfund i et enkelt storre Oin- 

 raade, af Planteverdenes Udviklingsgang i Nutiden i et saadant 

 bar man ikke, og lige saa lidt er der givet nogen almiudelig 

 Karakteristik af Kampene mellem Planterne eller uddraget 

 almindelige Resultater uden de Antydninger jeg (1895) har 

 givet i » Plantesamfund ». 



Grundene bertil ere aabenbart forskjellige. For det 

 forste ere disse Kampe mellem Planterne tildels noget saa 

 dagligdags, noget der ofte i den Grad ligger ved Alfarvej, 

 at det mesten synes trivielt og interesselost; det man fra 

 Barndommen af er vant til daglig at se paa, gaar man let 

 uopnuerksom og tankelost forbi. En anden Grund er sikker- 

 ligen den, at naar man vil tilbunds i Sagen og klare de mange 

 Sporgsmaal, de mange »Hvorfor?», der opstaar, bliver den 

 ganske overordentlig vanskelig, ja en af de vanskeligste Op- 

 gaver, der kan stilles en Biolog. Det gaar ligesora i Men- 

 neskelivet; vore Dages Historie bar vist os store Kampe 

 mellem forskjellige Meuneskeracer eller dog meget forskjellige 

 Nationaliteter; vi bave oplevet Frankrigs Nederlag og staar 

 formodentlig over for Spaniens; det ser ud, som om den 

 romanske Races Sol nu gaar ned, og som om de gotiske og 

 angelsaebsiske Folk skulle blive Jordens Herrer, ialfald for 

 en Tid. Kampenes Folger, dem se vi alle, men at udrede 

 (Iruudene til disse Folger, det er en uendelig vanskelig Sag, 

 fordi den bunder dybt i nationale og bistoriske, i sjcelelige 



