113 



Ordet ofverlamnades diirpa till 



Stadskeraiker L. Schmelck fran Kristiania, som holl fore- 

 drag ora: 



Traek af naturvidenskabens anvendelse i rettens 



tjeneste. 



Det er en gla?de at iagttage, hvorledes forstaaelsen af 

 naturvidenskabens betydning, dens midler og dens opgaver 

 i vore dage lidt efter lidt begynder att tramge igjennem fag- 

 mamdenes kreds ud til det store publikum. Men det er 

 dog endnu meget langt fra, at man her er komtnen til fuld 

 erkjendelse af, hvorlangt naturvidenskabens indflydelse rsekker, 

 hvorledes den direkte eller indirekte griber ind i snart sagt 

 alle forhold i det praktiske liv i uutiden. 



Skjont videnskaben i fornem tilbagetrukkenhed kan stotte 

 sig paa den paastand, at den bar sit maal i sig selv, vil det 

 vistnok for de fieste naturforskere altid vsere en stor tilfreds- 

 stillelse, hver gang de kan fremlagge ioinefaldende beviser 

 for, at den videnskab, de dyrker, kan fore til praktisk nyt- 

 tige resultater. 



En afdod bekjendt professor i geologi ved Kristiania uni- 

 versitet havde altid et exempel paa rede haand, naar en eller 

 anden skeptiker blandt det store publikum kom med et na?r- 

 gaaende sporgsmaal ora geologiens nytte, og dette exempel 

 var hentet fra en tyverisag, ved hvilken det lykkedes at 

 opdage gjerniugsmanden ved undersogelse af de stene, han 

 havde benyttet til at udfylde det tomme rum i et smorfous- 

 tage, hvis oprindelige indhold ban havde bema3gtiget sig. 

 Disse stene stammede nemlig fra en eiendommelig bergart. 

 hvis forekomst var saa begrasndset, at man med bestemthed 

 kunde angive, hvor tyven havde taget dem. 



De fieste vil kanske betragte dette na?sten altfor slaa- 

 ende exempel paa geologiens nytte i rettens tjeneste som en 

 ren kuriositet, men undersoger man sagen nnermere, vil man 

 i den retslige literatur finde mange exempler paa, at ikke 



8 



