118 



Overhovedet er det det forste, man bor gjore ved enhver 

 saadan undersogelse, at soge at fotografere de gjenstande, som 

 vedkommer i'orbrydelsen eller det gjerningssted, hvor udaadeu 

 er begaaet. 



Men fotografiens nytte bestaar ikke bare i at forevige 

 minderne om forbrydelsen; den fotografiske plade er, sorn 

 professor Vogel traffende bar sagt, forskerens rjye na?tbinde, 

 ja, ved visse leiligbeder er den bedre end oiets natbinde. 

 Paa grund af sin storre folsombed for visse farver, sarlig 

 rodt og brunt, kan den gjengive spor og marker, som oiet 

 ikke kan opfatte. 



Ved undersogelser af raderinger og omskrivninger vil et 

 mikrofotografi af vedkommende skrift i passende forstorrelse 

 ofte afslore bele forfalskningen. 



Paa en skrivelse stod der et <i tal, men man kunde 

 iagttage, at der oprindelig bavde vasret skrevet et andet tal. 

 Ved mikrofotograferingen traadte linierne af et 4 tal ty- 

 delig frem. 



Et andet exempel. En postbestyrer blev beskyldt for 

 at benytte brugte frimaerker. Et saadant blev undersogt, det 

 var stemplet 30 — III — 97 men bar spor af tidligere stemp- 

 ling. Ved mikrofotograferingen traadte det gamle stempel 

 — V — 91 frem. (Se vedstaaende fig. 1). 



Ved efterforskninger i anledning af et for et par aar 

 siden begaaet tyveri af indboldet af et bankobrev kom un- 

 dersogelsen af lakket til at spille en afgjorende rolle. 



Brevet, der var adresseret til en bank i Kristiania, viste 

 sig ved aabningen paa postkontoret sammesteds kun at inde- 

 bolde kr. 4, :>1 istedetfor det paalydende belob, kr. 899, 51. 

 Istedetfor pengesedlerne var der imidlertid indlagt noget 

 papir og paa dette fandtes, saaledes som fotografiet (a. og b. 

 fig. 2) viser, et par smaa mauker efter lak, der maatte an- 

 tages at vsere fremkommet ved at papiret var kommeu i 

 beroring med en smeltende lakstang. 



Disse smaa lakrester viste sig ved den mikroskopiske 

 undersogelse af asken at indebolde kridt og tungspatb. I 



