192 



enbart fortatade etervagor, ryckvis utvidgas eller sammau- 

 dragas, vidare, att de darvid uppvacka i samma eter vagor 

 omkring sig, hvilka blifva fullt jamforliga med ljudvagor i 

 luften, och slutligen, att dessa vagor genora siua tvyckkrafter 

 sa verka pa de punkter, ofver hvilka de passera, att sarskildt 

 punkterna i samma vagors centra attrahera eller repellera 

 hvarandra sa som elektriserade kroppar ock elektriska strom- 

 mar det gora. Da man antager, att alia materiella punkter, 

 som ieke tillkora etern, aro pa ofvannamnda vis konstitu- 

 erade, skall man saledes saga, att materiella punkter blifva 

 elektriska, nar de ofverfaras af rare sig enbart fortunnade 

 eller enbart fortatade etervagor. Vid forevarande tillfalle for- 

 klarade foredraganden forst, kuru namnda fran elektriska punkter 

 utsanda vagor, hvilka likt ljudvagor aro sammansatta af en 

 fortunnad och en annan i samma grad fbrtiitad vag, vid sitt 

 anslag pa ett punktaggregat delvis uppliisas, sa att hvar och 

 en kropp, som traffas af dem, komraer att i motsatta rikt- 

 ningar genomfaras af enbart fortunnade och enbart fortatade 

 vagor och daraf saledes att elektriseras. Pa denna upplosning 

 af vagor fran en elektrisk kropps punkter beror det alltsa, 

 att denna kropp inducerar elektricitet i en narstaende. Sedan 

 aumarkte foredraganden, kuru olika i elektriskt hiinseende resul- 

 tatet blir, allt efter som senare kropp ar en fullkomlig ledare 

 eller ett dielectricum, och ofvergick derefter till studium af 

 den termoelektriska strommen. Om A och B aro tva full- 

 komliga ledare af olika material och de berora hvarandra a 

 tva stallen, a och ?>, samt dar sta i forbindelse med tva 

 varmereservoirer, af hvilka den vid a bar hogre temperatur 

 an den vid b, framkommer, som bekant, elektrisk strom genom 

 ringen aAbBa. Vi skulle, enligt det foregaende, saga harom, 

 att det varme, som af ringen upptages vid a, uppvacker vagor 

 i etern darstades, hvilka ursprungligen aro sammansatta af 

 i lika grad fortunnade och fortatade vagor, men genom partiel 

 reflexion fran A:s och B:s partiklar upplosas partielt, sa att 

 t. ex. fortunnade vagor ga, fran a genom A och vidare samt 

 fortatade vagor fran a genom B och vidare. Yid b ga dessa 



