202 



gorande t. ex. under klara augustidagar omkring 16 kg-kal. 

 pa granitklippan, 19 pa sandraon och 9 pa karret. Ora natten 

 uppstar en varmeledning frau de undre jordlagren till den 

 genom utstralningen afkylda ytan. Pa den om dagen val 

 uppvarmda granitklippan, dar varmeledningen ar god, ar 

 denna varmemangd sa stor, ll> a 20 kg-kal., att trots ut- 

 stralningen, som ar omkring 10 kg-kal., klippan afven om 

 natten uppvarmer den omgifvande afkylda luften. Pa karret 

 daremot, dar varmeledningen ar myeket dalig, ar den fran de 

 undre lagren till ytan uppkommande varmemangden sa ringa, 

 4 a 5 kg-kal., att temperaturen vid ytan maste sjunka ganska 

 lagt, innan pa grund af att utstralningen karigenom minskas 

 och varmetillforsel frnn luften intrader samt i foljd at' varme- 

 frigorelse vid dagg ock mojligen isbildning jamvigt i budgeten 

 intrader. Pa raon ar varmeledningen nagot battre, tempera- 

 turen vid ytan foljaktligen mindre lag an pa karret, men 

 dock lagre iin den ofverliggande lnl'tens och betydligt lagre 

 an pa klippan. BetraiTande narmare data angaende de berorda 

 fenomenen hanvisas till de citerade afhandlingarna. 



Foredraganden berorde afven fragan om himmelns tempe- 

 ratur och angaf nagra resultat, som bans aktinometriska mat- 

 ningar i detta hanseende liimnat. Slutligen anfordes nagra 

 data om varmemagasineriugen i sjoar, detta pa grund af tempe- 

 raturmatningar, som af foredraganden anordnats i Lojo sjo i 

 ofvanuamnda Karislojo socken sommaren 1892 och darefter 

 aren om utan afbrott fortgatt. 



Foredraget belystes af tabell- och diagrammkartor. 



Professor C. Christiansen redogjorde for: 



Nogle Resultater af en experimental Undersogelse over 

 Elektricitetsframbringelse. 



